2023 2 28
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 75/167
3.6.
ŪTDT turėtų būti ne tik valdžios institucijų priemonė, kuria jos galėtų naudotis rengdamos viešosios politikos projektus, bet ir socialinių partnerių, mokslinių tyrimų subjektų, universitetų, ūkininkų ir NVO poreikių integravimo priemonė.
ŪTDT galėtų padėti didinti ūkininkų įtrauktį į finansų sistemą (suteikiant kreditą ir pan.).
ŪTDT turėtų periodiškai teikti ūkininkavimo Europos, nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis ir įvairių ūkininkavimo rūšių apžvalgas.
3.7.
Visiems ūkininkams ES reikėtų suteikti galimybę prisidėti prie ŪTDT, jeigu jie to patys norės, atsižvelgiant į reprezentatyvumą, biudžeto apribojimus ir ŪTDT tikslus.
Ūkiams, kurie nėra įtraukti į imtį, reikėtų suteikti galimybę savanoriškai prisidėti prie ŪTDT, remiantis pritaikytais, konkrečiais kriterijais ir metodikomis.
Ūkininkai neturėtų būti įpareigojami teikti duomenis ŪTDT ir jiems neturėtų būti taikomos jokios sankcijos.
Be to, reikėtų atsižvelgti į natūrinius ir pusiau natūrinius ūkius.
Surinkti duomenys turėtų būti skirstomi pagal produkto rūšį (ekologiški ir kt.).
3.8.
Reikėtų atsižvelgti į modernius ir novatoriškus duomenų rinkimo ir apdorojimo metodus, grindžiamus dirbtiniu intelektu, daiktų internetu, automatiniu patvirtinimu, OCR programine įranga ar nuotolinio duomenų rinkimo infrastruktūra, kad ŪTDT taptų veiksmingesnis, taip pat į geoerdvinius duomenis, gaunamus vykdant Europos Sąjungos kosmoso programą.
Reikėtų sukurti aiškią sąsają tarp ŪTDT, BŽŪP ir Europos atvirojo mokslo debesijos.
3.9.
ŪTDT turėtų būti atsižvelgiama į skirtingus valstybių narių teisės aktus, ypač susijusius su aplinkos ir socialiniais aspektais, ir jis turėtų būti pakankamai lankstus, kad būtų galima integruoti naujus rodiklius.
Kad ŪTDT būtų sėkmingas, ryšių biurai, valstybių narių tarnybos ir Komisijos žemės ūkio generalinis direktoratas turi veiksmingai bendradarbiauti tarpusavyje.
Aplinkos ir socialiniai duomenys turėtų būti tokie pat svarbūs, kaip ir ekonominiai duomenys, smulkieji ir stambieji ūkininkai bei įvairūs regionai.
Atvirumas ir noras prisidėti prie ŪTDT įvairiose valstybėse narėse skiriasi, todėl reikėtų atsižvelgti į kai kurių elementų jautrumo lygį ir tikslią jų vertę.
3.10.
EESRK siūlo aiškiai atskirti duomenis, kuriuos reikia rinkti kasmet, nuo duomenų, kuriuos reikia rinkti periodiškai.
Skirtingos duomenų charakteristikos, šaltiniai, formatai, matmenys ir detalumo lygiai yra iššūkis ŪTDT, atsižvelgiant į tai, kad tie patys duomenys neturėtų būti renkami keletą kartų.
Duomenų rinkimo sąnaudų struktūros valstybėse narėse labai skiriasi, todėl reikia didesnio lankstumo.
3.11.
Renkant duomenis reikėtų atsižvelgti į įvairias krizes ir padidėjusį kainų svyravimą, kuris tampa nuolatiniu kintamuoju žemės ūkio maisto produktų grandinėse.
Šį svyravimą skatina karas Ukrainoje, o spekuliavimas maisto produktais apsunkina tiekimo grandinių veiklą.
Komisija ir valstybės narės turėtų užtikrinti ŪTDT skiriamus finansinius išteklius.
3.12.
EESRK siūlo sukurti Europos patariamąjį organą, į kurio veiklą įsitrauktų pilietinė visuomenė ir kuris būtų sudarytas remiantis skaidriais duomenų rinkimo stebėsenos, sprendimo dėl duomenų naudojimo ir strateginių duomenų pateikimo reikalavimų pakeitimo kriterijais, atsižvelgiant į visuomenės iššūkius ir duomenų paklausos dinamiką.
3.13.
EESRK taip pat siūlo į ŪTDT įtraukti duomenis apie ūkininkavimo praktiką, tiksliau, apie žemėtvarką, augalų apsaugą, augalų mitybą, gyvulių sveikatą ir gerovę.
Pereinant prie ŪTDT reikėtų rinkti ir skleisti geriausios ūkininkavimo praktikos pavyzdžius, ypač aplinkos ir socialinėje srityse (mokymai, pavyzdinės priemonės, geroji patirtis, konsultantų keitimasis informacija ir kt.).
3.14.
Duomenis apie klimato kaitą, dirvožemio kokybę ir anglies dioksido sekvestraciją, naudojamus pesticidus, vandens ir oro kokybę, energiją ir biologinę įvairovę reikėtų laikyti aplinkos duomenimis, kurie turėtų būtų renkami ūkininkų arba pasitelkiant kitas, su ŪTDT sąveikaujančias priemones.