2023.2.28.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 75/167
3.6.
Az FSDN nem lehet olyan eszköz, amely csak a közpolitikák hatóságok általi kidolgozását szolgálja, a szociális partnerek, kutatóintézetek, egyetemek, mezőgazdasági termelők és nem kormányzati szervezetek igényeit is figyelembe kell vennie.
Az FSDN elősegítheti a mezőgazdasági termelők pénzügyi rendszerbe való bekapcsolódását (hitelek stb.).
Az FSDN-nek rendszeresen áttekintést kell nyújtania az európai, nemzeti és regionális szintű mezőgazdasági termelésről és a különböző gazdálkodási formákról.
3.7.
Valamennyi uniós mezőgazdasági termelőnek lehetőséget kell biztosítani arra, hogy hozzájárulhasson az FSDN munkájához, amennyiben hajlandó erre, figyelembe véve a reprezentativitást, a költségvetési korlátokat és az FSDN céljait.
Összehangolt, konkrét feltételek és módszertan alapján a mintavételben nem szereplő gazdaságok számára is lehetővé kell tenni az FSDN munkájához való önkéntes hozzájárulást.
A mezőgazdasági termelők nem kötelezhetők arra, hogy adatokat szolgáltassanak az FSDN számára, és nem szabad velük szemben szankciókat sem alkalmazni.
A teljesen vagy részben saját szükségletre termelő gazdaságokat is figyelembe kell venni.
Az összegyűjtött adatokat a terméktípusok (biotermékek stb.) szerint kell lebontani.
3.8.
Az FSDN hatékonyabb működése érdekében számításba kell venni a mesterséges intelligencián, a dolgok internetén, az automatikus validáláson, az optikai karakterfelismerő szoftvereken vagy a távoli adatgyűjtő infrastruktúrákon alapuló korszerű és innovatív adatgyűjtést és -feldolgozást, valamint az európai űrprogram segítségével előállított térinformatikai adatokat is.
Az FSDN, a KAP és az európai nyílt tudományosadat-felhő között közvetlen kapcsolatot kell teremteni.
3.9.
Az FSDN-nek figyelembe kell vennie a tagállamok eltérő jogszabályait, különös tekintettel a környezeti és társadalmi szempontokra, és elég rugalmasnak kell lennie új mutatók beépítéséhez.
Az FSDN sikeres működéséhez hatékony együttműködésre van szükség a kapcsolattartó irodák, a tagállami hivatalok és az Európai Bizottság Mezőgazdasági Főigazgatósága között.
Ugyanolyan jelentőséget kell tulajdonítani a környezeti és szociális adatoknak, mint a gazdasági adatoknak, a kis- és nagygazdaságoknak és a különböző régióknak.
Tagállamonként eltérő az FSDN-hez való hozzájárulással szembeni nyitottság és az arra való hajlandóság, továbbá figyelembe kell venni az egyes elemek érzékenységét és tényleges értékét is.
3.10.
Az EGSZB azt javasolja, hogy egyértelműen tegyenek különbséget az évente és a rendszeres időközönként gyűjtendő adatok között.
Az FSDN számára kihívást jelentenek az adatok különböző jellemzői, forrásai, formátumai, méretei és részletességi szintjük, mivel fontos, hogy ne gyűjtsék össze többszörösen ugyanazokat az adatokat.
Az adatgyűjtés költségstruktúrái tekintetében nagy különbségek vannak a tagállamok között, ezért nagyobb rugalmasságra van szükség.
3.11.
Az adatgyűjtés során figyelembe kell vennie a különböző válságokat és a fokozott áringadozást, amelyek az agrár-élelmiszeripari láncok állandó tényezőivé válnak.
Az ukrajnai háború tovább fokozza ezt az áringadozást, és az élelmiszer-spekuláció nyomást gyakorol az ellátási láncokra.
Az FSDN számára elkülönített pénzügyi forrásokat az Európai Bizottságnak és a tagállamoknak kell biztosítaniuk.
3.12.
Az EGSZB javasolja, hogy a civil társadalom bevonásával, átlátható kritériumokon alapuló kiválasztás útján hozzanak létre egy európai tanácsadó testületet az adatgyűjtés nyomon követése, valamint az adatfelhasználásra és az adatkövetelményeket érintő stratégiai változásokra vonatkozó döntések meghozatala céljából, figyelembe véve a társadalmi kihívásokat és az adatigény dinamikáját.
3.13.
Az EGSZB azt javasolja továbbá, hogy a gazdálkodási gyakorlatokra – pontosabban a földgazdálkodásra, a növényvédelemre, a növények tápanyagellátására, az állategészségügyre és az állatjólétre – vonatkozó adatokat építsék be az FSDN-be.
Az FSDN segítségével össze kell gyűjteni és terjeszteni kell a bevált mezőgazdasági gyakorlatokat, különösen a környezeti és szociális területeken (képzések, modelleszközök, bevált gyakorlatok, tanácsadók közötti tapasztalatcsere stb.).
3.14.
Az éghajlatváltozásra, a talajminőségre és a szénmegkötésre, a felhasznált növényvédő szerekre, a víz- és levegőminőségre, az energiára és a biológiai sokféleségre vonatkozó adatokat a mezőgazdasági termelők által vagy más, a mezőgazdasági fenntarthatósági információs hálózattal interoperábilis eszközök segítségével gyűjtendő környezeti adatként kell kezelni.