2023.2.28.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 75/161
1.16 Az EGSZB aggodalmának ad hangot, mivel a nemzeti jogszabályok általában megengedik a szennyezett hulladékok felhasználását az utak alatt (egy bizonyos százalékig régi kátrány, poliklórozott bifenil, fenciklidin, azbeszt, régi ásványgyapot), vagy pedig speciális hulladéklerakókban helyezik el őket.
Az építési és bontási hulladék az EU-ban keletkező összes hulladék több mint egyharmadát teszi ki (2).
Vannak olyan területek, ahol különböző, egymásnak ellentmondó aggályok merülnek fel, például ha az útépítésből és más infrastruktúrákból származó altalajt nem használják ki az építési hulladék nagyméretű tárolójaként.
1.17 Az EGSZB aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az újrahasználatra való előkészítés, az újragyártás és az újrafeldolgozás tervezést igényel, mégpedig az újrafeldolgozási szakaszban az összetevők és anyagok elkülönítésének elősegítését, valamint a vegyes vagy összetett anyagok mellőzését, és hogy mindezek munkavállalók tömegeit teszik ki ezeknek az anyagoknak.
Az EU-OSHA támogatja azokat a vállalatokat, amelyek innovatív megoldásokat javasoltak az ilyen problémákra.
Ilyen például „A veszélyes oldószerek kiküszöbölése a visszanyert anyagok elemzéséből az útépítési és -javítási ágazatban”.
Ezért az EGSZB úgy véli, hogy ezeket a munkahelyi biztonság és az egészségvédelem terén alapvető fontosságú szempontokat figyelembe kell venni az új rendeletben.
Az EGSZB úgy gondolja, hogy ennek nemcsak a munkahelyteremtést és a gazdasági fejlődést kell biztosítania, hanem társadalmi-gazdasági és környezeti előrelépéseket is a vállalati társadalmi felelősségvállalás (CSR) elvei és a vonatkozó rendelet alapján.
1.18
Az EGSZB úgy véli, hogy a javaslatot jelentősen felül kell vizsgálni ahhoz, hogy elérje fő céljait.
2.
Általános megjegyzések 2.1 Az Európai Bizottság által az építési termékekről szóló rendelet végrehajtásáról készített 2016. évi jelentés bizonyos végrehajtási hiányosságokat állapított meg.
Az építési termékekről szóló rendelet értékelése, a REFIT-platform véleményei, valamint a tagállamok és az érdekelt felek visszajelzései egyértelműen rámutattak a keret hiányosságaira, amelyek akadályozzák az építési termékek egységes piacának működését, és ezáltal az építési termékekről szóló rendelet célkitűzéseinek elérését.
2.2 Az európai zöld megállapodásról szóló közlemény (3), a körforgásos gazdaságra vonatkozó cselekvési terv és az épületkorszerűsítési programról szóló közlemény (4) kiemelte az építési termékekről szóló rendelet szerepét az energia- és erőforrás-hatékony épületekre és felújításokra irányuló erőfeszítésekben, valamint az építési termékek fenntarthatóságának és a körforgásos gazdaságra történő átállásnak a kezelésében.
Az épületek energiahatékonyságáról szóló felülvizsgált irányelvre (5) irányuló javaslat kiemelte az épületek és építőanyagok teljes életciklus alatti üvegházhatásúgáz-kibocsátásának jelentőségét az új épületek 2030 utáni globális felmelegedési potenciáljának kiszámításában.
2.3 Az uniós erdőstratégiában és a fenntartható szénkörforgásokról szóló közleményben (6) az Európai Bizottság bejelentette, hogy az építési termékekről szóló rendelet felülvizsgálatával összefüggésben egy módszertant és egy megbízható és átlátható szabványt dolgoz ki az építési termékek éghajlati előnyeinek, valamint a szén-dioxid-leválasztásnak és -hasznosításnak a számszerűsítésére.
2.4 Mind az Európai Parlament, mind a Tanács olyan intézkedéseket szorgalmazott, amelyek előmozdítják az építési termékek körforgásos jellegét, felszámolják az építési termékek egységes piacán fennálló akadályokat, és hozzájárulnak az európai zöld megállapodás és a körforgásos gazdaságra vonatkozó cselekvési terv célkitűzéseihez.
2.5 Az építési termékekről szóló rendelet felülvizsgálatának két átfogó célkitűzése (1) az építési termékek jól működő egységes piacának megvalósítása, valamint (2) hozzájárulás a zöld és digitális átállás céljainak eléréséhez, különösen az erőforrás-felhasználás korszerű és hatékony piacának és a versenynek a megteremtéséhez.
2.6 Az építési termékekről szóló rendelet jelentősen korlátozza az ágazat lehetőségeit azzal kapcsolatban, hogy következetes és harmonizált módon nyilatkozzon a termékeinek teljesítményéről, és differenciálja a termékeket az éghajlati, környezeti és fenntarthatósági teljesítmény tekintetében.
Emellett jelentősen korlátozza a tagállamok lehetőségeit azzal kapcsolatban, hogy az épületekre vonatkozóan nemzeti követelményeket határozzanak meg, vagy fenntarthatósági célkitűzésekre vonatkozó kritériumokat építsenek be a közbeszerzésbe az egységes piac működésének veszélyeztetése nélkül.
(2) (3) (4) (5) (6)
https://ec.europa.eu/environment/topics/waste-and-recycling/construction-and-demolition-waste_en COM(2019) 640 final.
COM(2020) 662 final.
COM(2021) 802 final.
COM(2021) 800 final.