C 75/4
HR
Službeni list Europske unije
28.2.2023.
12.
smatra da je potrebno odlučno i jasno definirano djelovanje kako bi članak 6.
Pariškog sporazuma postao operativan i kako bi se dovršio Pariški pravilnik, kojim se uspostavlja okvir za dobrovoljnu međunarodnu suradnju na temelju koje bi zemlje mogle smanjiti emisije radi ispunjavanja svojih obveza, pritom izbjegavajući probleme povezane s dvostrukim računanjem i rizik od lažnih ugljičnih kredita;
Preispitivanje postojećeg gospodarskog modela u svrhu poduzimanja djelotvornih koraka u pogledu ublažavanja i prilagodbe te osiguravanje primjerenog pristupa financijskim sredstvima za borbu protiv klimatskih promjena 13. ističe da radi ubrzavanja tranzicije prema klimatski neutralnom društvu moramo preispitati svoj postojeći gospodarski model kako bismo promijenili način na koji konzumiramo i proizvodimo, kao i način na koji vrednujemo samodostatnost te poziva EU da predloži novu viziju prosperiteta za ljude i planet, koja bi se temeljila na načelu okolišne održivosti, pravu na pristojan život i zaštiti društvenih vrijednosti (10);
14. predlaže novi okvir upravljanja za razradu tih transformacijskih promjena te potiče vlade i regionalne vlasti da osnuju povjerenstva za pravednu tranziciju kako bi se socijalnim partnerima i organizacijama civilnog društva, uključujući organizacije mladih, omogućilo da iznose preporuke te da pregovaraju i razvijaju nacionalne i regionalne planove za pravednu tranziciju (11); smatra da su postojeće inicijative za suočavanje s društvenim izazovima zelene transformacije i dalje fragmentirane (12);
15. smatra da će brzi pomak prema dekarboniziranom gospodarstvu sa sobom nositi ogromne izazove za građane, radnike, poduzeća i regije, naročito one koje se najviše oslanjaju na sektore i industrije s velikim emisijama ugljika (13) i da bi određivanje nacionalnih doprinosa trebalo uključivati i detaljno mapiranje i analizu učinka koji će tranzicija imati na zapošljavanje i vještine u raznim zemljama, podregijama i sektorima, uključujući i na podizvođače i kasnije faze u lancima vrijednosti, koji bi trebali biti popraćeni nacionalnim planovima za zapošljavanje i strategijama za pravednu tranziciju (14), na temelju načela pravedne tranzicije Međunarodne organizacije rada; stoga podržava prijedlog proizašao iz Konferencije o budućnosti Europe (15) da se osigura pravedna tranzicija u kojoj se s pomoću odgovarajućeg financiranja tranzicije i daljnjeg istraživanja štite radnici i radna mjesta;
16. naglašava da će za odgovornost privatnog sektora za postizanje cilja dekarbonizacije biti potrebna brza transformacija sustavâ dosad nezabilježenih razmjera te ističe da privatni sektor ima ključnu ulogu u tom procesu;
17. uvažava napore koje u brojnim slučajevima i na raznovrsne načine poduzeća i poduzetnici u cijelom EU-u ulažu u razvijanje poslovnih rješenja za ublažavanje izazova povezanih s klimatskim promjenama i prilagodbu njima te smatra da bi se protiv klimatskih promjena trebalo boriti inovativnim i odgovornim poslovnim modelima, i to stavljanjem naglaska na mjerljive ciljeve održivosti, uključujući smanjenu upotrebu vode, energije i kemikalija;
18.
zabrinut je zbog toga što uslijed smanjenja emisija stakleničkih plinova u EU-u dolazi do povećanja emisija u inozemstvu radi zadovoljavanja potrošnje u EU-u, što dovodi do učinka prelijevanja stakleničkih plinova (16) te smatra da u pristup EU-a koji se temelji na inventaru stakleničkih plinova treba uključiti i emisije stakleničkih plinova povezane s uvezenim proizvodima, da prednost moramo dati razdvajanju socioekonomskog napretka od negativnih učinaka na klimu i bioraznolikost, bez obzira na to dolazi li do njih u EU-u ili u zemljama izvoznicama, kao i da je CBAM mjera kojom se podupire postizanje tog cilja;
19. napominje da se, kao što je naglasila znanstvena zajednica, klimatske promjene i gubitak bioraznolikosti uzajamno intenziviraju; poziva na holistički pristup zaštiti okoliša kojim bi se rješavao problem povezanosti između gubitka bioraznolikosti i klimatskih promjena te predlaže da se ponovno razmotre i povećaju površine zaštićenih područja, kao i napori za zaštitu preostalih prirodnih resursa u okviru Strategije EU-a za bioraznolikost do 2030.
(17);
(10) (11) (12) (13) (14) (15) (16) (17)
Mišljenje EGSO-a „Održivo gospodarstvo kakvo trebamo” (SL C 106, 31.3.2020., str. 1.).
Mišljenje EGSO-a „Spremni za 55 %: ostvarivanje klimatskog cilja EU-a za 2030. na putu ka klimatskoj neutralnosti” (SL C 275, 18.7.2022., str. 101.).
Mišljenje EGSO-a „Socijalni dijalog u kontekstu zelene tranzicije” (SL C 486, 21.12.2022., str. 95.).
Mišljenje EGSO-a „Spremni za 55 %: ostvarivanje klimatskog cilja EU-a za 2030. na putu ka klimatskoj neutralnosti” (SL C 275, 18.7.2022., str. 101.).
Mišljenje EGSO-a „Spremni za 55 %: ostvarivanje klimatskog cilja EU-a za 2030. na putu ka klimatskoj neutralnosti” (SL C 275, 18.7.2022., str. 101.).
Konferencija o budućnosti Europe – preporuke koje je usvojio europski panel građana i građanki.
Izvješće o održivom razvoju Europe 2021., SDSN Europa.
Mišljenje EGSO-a u pripremi (NAT/841) „Ciljevi EU-a za obnovu prirode u okviru Strategije EU-a za bioraznolikost”.