28.2.2023.
HR
Službeni list Europske unije
C 75/167
3.6.
FSDN ne bi trebao biti samo instrument kojim će se javna tijela koristiti u osmišljavanju javnih politika, već je u njega potrebno uključiti i socijalne partnere, istraživačke subjekte, sveučilišta, poljoprivrednike i nevladine organizacije.
Sustav bi mogao poslužiti za snažnije uključivanje poljoprivrednika u financijski sustav (krediti itd.).
FSDN-om bi se trebao redovito obavljati pregled poljoprivrede na europskoj, nacionalnoj i regionalnoj razini, kao i pregled raznih vrsta poljoprivredne djelatnosti.
3.7.
Svi poljoprivrednici u EU-u morali bi imati mogućnost slanja podataka u sustav podataka o održivosti poljoprivrednih gospodarstava ako to žele, uzimajući u obzir reprezentativnost, proračunska ograničenja i ciljeve FSDN-a.
Za poljoprivredna gospodarstva koja nisu obuhvaćena uzorkovanjem trebala bi postojati mogućnost dobrovoljnog slanja podataka u taj sustav na temelju prilagođenih posebnih znanstvenih kriterija i metodologija.
Poljoprivrednici ne bi trebali imati obvezu dostave podataka za sustav podataka o održivosti poljoprivrednih gospodarstava i s time u vezi ne bi trebalo uvoditi sankcije.
Valjalo bi uzeti u obzir i samoopskrbna i djelomično samoopskrbna poljoprivredna gospodarstva.
Prikupljeni podaci trebali bi biti raščlanjeni prema vrsti proizvoda (ekološki itd.).
3.8.
Trebalo bi razmotriti moderne i inovativne načine prikupljanja i obrade podataka temeljene na umjetnoj inteligenciji, internetu stvari, automatskoj provjeri valjanosti, programu za optičko prepoznavanje znakova ili infrastrukturi za daljinsko prikupljanje kako bi sustav podataka o održivosti poljoprivrednih gospodarstava bio učinkovitiji, uz geoprostorne podatke generirane u okviru europskog svemirskog programa.
Trebalo bi uspostaviti jasnu vezu između sustava podataka o održivosti poljoprivrednih gospodarstava, zajedničke poljoprivredne politike i europskog oblaka za otvorenu znanost.
3.9.
Taj bi sustav trebao uzeti u obzir razlike u zakonodavstvima država članica, posebno u vezi s okolišnim i socijalnim aspektima, te bi trebao biti dovoljno fleksibilan za integraciju novih pokazatelja.
Kako bi sustav bio uspješan suradnja uredâ za vezu, uredâ država članica i Glavne uprave Komisije za poljoprivredu mora biti djelotvorna.
Okolišnim i socijalnim podacima trebalo bi pridati jednaku važnost kao i ekonomskim podacima, a tako i malim i velikim poljoprivrednicima i različitim regijama.
Države članice razlikuju se po otvorenosti i spremnosti da daju doprinos sustavu podataka o održivosti poljoprivrednih gospodarstava, a u obzir bi trebalo uzeti razinu osjetljivosti i precizno određenu vrijednost nekih elemenata.
3.10.
EGSO predlaže da se pravi jasna razlika između podataka koje je potrebno prikupljati na godišnjoj osnovi i podataka koje je potrebno prikupljati periodički.
Različite karakteristike, izvori, formati, dimenzije i razine detaljnosti podataka izazov su za sustav podataka o održivosti poljoprivrednih gospodarstava s obzirom na to da se isti podaci ne bi smjeli prikupljati više puta.
Budući da među državama članicama postoje velike razlike u troškovima struktura za prikupljanje podataka, potrebna je veća fleksibilnost.
3.11.
Pri prikupljanju podataka trebalo bi uzeti u obzir razne krize i povećanu nestabilnost cijena, koja postaje stalna varijabla u poljoprivredno-prehrambenim lancima.
Toj nestabilnosti doprinosi rat u Ukrajini, a zbog špekulacija hranom dolazi do pritiska na lance opskrbe.
Financijska sredstva dodijeljena FSDN-u trebale bi osigurati Komisija i države članice.
3.12.
EGSO predlaže uspostavu europskog savjetodavnog tijela u kojem će sudjelovati civilno društvo, a članovi bi se birali na temelju transparentnih kriterija za praćenje prikupljanja podataka te za odlučivanje o korištenju podataka i strateškim promjenama u zahtjevima u pogledu podataka, s obzirom na društvene izazove i dinamiku potražnje za podacima.
3.13.
Nadalje, EGSO smatra da bi u sustav podataka o održivosti poljoprivrednih gospodarstava trebalo uključiti podatke o poljoprivrednim praksama, konkretnije o upravljanju zemljištem, zaštiti bilja, prihrani bilja, zdravlju i dobrobiti životinja.
Kao rezultat FSDN-a trebalo bi prikupljati i širiti najbolje poljoprivredne prakse, posebno u području okoliša i društva (osposobljavanje, uzorni alati, dobre prakse, razmjene među savjetnicima itd.).
3.14.
Podatke o klimatskim promjenama, kvaliteti tla i sekvestraciji ugljika, korištenim pesticidima, kvaliteti vode i zraka, energiji i biološkoj raznolikosti trebalo bi smatrati okolišnim podacima o koje trebaju prikupljati poljoprivrednici ili ih treba prikupljati drugim instrumentima interoperabilnima s FSDN-om.