28.2.2023
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 75/167
3.6.
Põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrk ei tohiks olla vahend, mida kasutavad ainult avaliku sektori asutused avaliku poliitika väljatöötamisel, vaid see peaks arvestama ka sotsiaalpartnerite, teadusasutuste, ülikoolide, põllumajandus­ tootjate ja valitsusväliste organisatsioonide vajadustega.
Põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrk võiks aidata parandada põllumajandustootjate osalemist finantssüsteemis (krediit jne).
Põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrk peaks korrapäraselt esitama ülevaate põllumajandusest Euroopa, riiklikul ja piirkondlikul tasandil ning erinevatest põllumajanduslikest tootmisviisidest.
3.7.
Kõigil ELi põllumajandustootjatel peaks olema võimalus panustada põllumajandusettevõtte kestlikkuse andme­ võrku, kui nad seda soovivad, võttes arvesse põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrgu esindavust, eelarvepiiranguid ja eesmärke.
Ka valimisse mittekuuluvatel põllumajandusettevõtetel peaks olema võimalik anda kohandatud spetsiifiliste kriteeriumide ja meetodite alusel vabatahtlik panus põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrku.
Põllumajandustootjaid ei tohiks kohustada põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrgu jaoks andmeid esitama ja sanktsioone ei tohiks kehtestada.
Arvesse tuleks võtta ka elatuspõllumajandusettevõtteid ja osalist elatust andvaid põllumajandusettevõtteid.
Kogutud andmed tuleks jaotada tooteliikide kaupa (mahepõllumajanduslik jne).
3.8.
Põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrgu tõhustamiseks tuleks Euroopa kosmoseprogrammi kaudu loodud georuumiliste andmete kõrval arvesse võtta nüüdisaegset ja uuenduslikku andmekogumist ja -töötlust, mis põhineb tehisintellektil, esemevõrgul, automaatsel valideerimisel, optilise märgituvastuse tarkvaral või kaugkogumise taristutel.
Põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrgu, ühise põllumajanduspoliitika ja Euroopa avatud teaduse pilve vahel tuleks luua selged seosed.
3.9.
Põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrk peaks võtma arvesse liikmesriikide erinevaid õigusakte, eelkõige keskkonna- ja sotsiaalaspektide puhul, ning olema piisavalt paindlik uute näitajate integreerimiseks.
Selleks et põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrk oleks edukas, peab kontaktasutuste, liikmesriikide asutuste ja komisjoni põllumajanduse peadirektoraadi koostöö olema tõhus.
Keskkonna- ja sotsiaalandmeid tuleks tähtsustada samavõrd kui majandusandmeid, sama kehtib väikeste ja suurte põllumajandustootjate ning eri piirkondade suhtes.
Avatus ja valmisolek panustada põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrku on liikmesriigiti erinev ning arvesse tuleks võtta mõne elemendi tundlikkuse taset ja täpset väärtust.
3.10.
Komitee teeb ettepaneku teha selget vahet igal aastal kogutavate andmete ja perioodiliselt vajalike andmete vahel.
Andmete erinevad omadused, allikad, vormingud, mõõtmed ja detailsus on põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrgu jaoks korralik proovikivi, sest samu andmeid ei tohiks koguda mitu korda.
Andmete kogumise kulustruktuurid on liikmesriigiti väga erinevad, mistõttu on vaja suuremat paindlikkust.
3.11.
Andmete kogumisel tuleks arvesse võtta erinevaid kriise ja suurenenud hinnakõikumisi, millest on põllumajanduslikus toidutarneahelas saamas püsiv muutuja.
Sõda Ukrainas suurendab neid kõikumisi ja toiduainetega spekuleerimine avaldab survet tarneahelatele.
Komisjon ja liikmesriigid peaksid tagama põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrgule rahaliste vahendite eraldamise.
3.12.
Komitee teeb ettepaneku luua kodanikuühiskonna osalusel Euroopa nõuandeorgan, mille liikmed valitaks läbipaistvate kriteeriumide alusel, et jälgida andmekogumist ning otsustada andmete kasutamise ja andmenõuete strateegiliste muudatuste üle, pidades silmas ühiskondlikke probleeme ja andmenõudluse dünaamikat.
3.13.
Samuti soovitab komitee põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrku lisada põllumajandustavasid käsitlevad andmed, konkreetsemalt maa majandamise, taimekaitse, taimesöötade, loomade tervise ja heaolu kohta.
Põllumajandu­ settevõtte kestlikkuse andmevõrgu abil tuleks koguda ja levitada põllumajanduse parimaid tavasid, eelkõige keskkonna- ja sotsiaalvaldkonnas (koolitused, näidisvahendid, head tavad, teabevahetus nõustajate vahel jne).
3.14.
Andmeid kliimamuutuste, mulla kvaliteedi ja süsiniku sidumise, pestitsiidide kasutamise, vee- ja õhukvaliteedi, energia ja bioloogilise mitmekesisuse kohta tuleks käsitleda keskkonnaandmetena, mida koguvad põllumajandustootjad või mida kogutakse muude põllumajandusettevõtte kestlikkuse andmevõrguga koostalitlusvõimeliste vahendite abil.