HU
2023.2.27.
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 71/17
3.
Amennyiben a Bíróság a második kérdésre is igenlő választ ad: Ellentétes-e a 2001/86/EK irányelv 6. cikkével, hogy az SE székhelye szerinti tagállam jogát alkalmazzák az egyeztetési eljárás utólagos lefolytatására, ha a „munkavállaló nélküli SE-t” egy másik tagállamban jegyezték be a cégnyilvántartásba anélkül, hogy előzetesen ilyen eljárást lefolytattak volna, és még a székhely áthelyezése előtt az Európai Unió több tagállamában munkavállalókat foglalkoztató leányvállalatok ellenőrző vállalkozásává vált? 4.
Amennyiben a Bíróság a harmadik kérdésre igenlő választ ad: Vonatkozik-e ez arra az esetre is, ha az az állam, amelyben ezt a „munkavállaló nélküli SE-t” először bejegyezték, a székhely áthelyezését követően kilépett az Európai Unióból, és a joga már nem tartalmaz rendelkezéseket az SE-ben a munkavállalói részvételt célzó egyeztetési eljárás lefolytatására vonatkozóan?
(1) (2)
Az európai részvénytársaság (SE) statútumáról szóló, 2001. október 8-i 2157/2001/EK tanácsi rendeletnek (HL 2001.
L 294., 1. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 4. kötet, 251. o.).
Az európai részvénytársaság statútumának a munkavállalói részvételre vonatkozó kiegészítéséről szóló, 2001. október 8-i 2001/86/EK tanácsi irányelv (HL 2001, L 294., 22. o.; magyar nyelvű különkiadás 6. fejezet, 4. kötet, 272. o.).
A Rayonen sad – Nesebar (Bulgária) által 2022. december 5-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – „Vodosnabdyavane i kanalizatsia” EAD kontra PQ (C-744/22. sz. ügy) (2023/C 71/20) Az eljárás nyelve: bolgár A kérdést előterjesztő bíróság Rayonen sad – Nesebar
Az alapeljárás felei Felperes: „Vodosnabdyavane i kanalizatsia” EAD Alperes: PQ
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések 1.
Összeegyeztethetők-e a Grazhdanski protsesualen kodeks (polgári perrendtartás, a továbbiakban: GPK) 47. cikkének (6) bekezdése alapján egy olyan – egy fogyasztó ellen egy kisebb vízfogyasztás megfizetése iránt indított keresetet érintő – eljárásra, mint az alapeljárás, alkalmazandó, az alperes részére kirendelendő ügygondnok díjának megállapítására vonatkozó Naredba 1 ot 09.07.2004g. za minimalnite razmeri na advokatskite vaznagrazhdenia (2004. július 9-i, az ügyvédi munkadíjak alsó határáról szóló 1. sz. rendelet) 2. cikkének (5) bekezdése és 7. cikke (2) bekezdésének 1. pontja az EUMSZ 169.
cikk (1) bekezdésével összefüggésben értelmezett EUSZ 19. cikk (1) bekezdésével, ha a fogyasztót a bíróság – pervesztesség esetén – a GPK 78. cikkének (1) bekezdése alapján az ügygondnok költségeinek a megfizetésére is kötelezi? 2.
Összeegyeztethető-e az EUMSZ 169.
cikk (1) bekezdésével összefüggésben értelmezett EUSZ 19. cikk (1) bekezdésével a Zakon za pravnata pomosht (a költségmentességről szóló törvény) 26. cikkének (1) bekezdésével összefüggésben értelmezett GPK 47. cikkének (6) bekezdésében foglalt, az ügygondnok kirendelésére vonatkozó szabályozás, miszerint ha a fogyasztó nem lelhető fel a lakcímén, a bíróságnak kell az ügygondnok díját megállapítania, amely esetben fennáll annak a lehetősége is, hogy a bíróság ezt az összeget az alsó határ alatt állapítsa meg, miközben az ügygondnok kirendelésére egy másik szerv, az ügyvédi tanács rendelkezik hatáskörrel, amely saját mérlegelési jogkörében és csak azért, mert nem ért egyet a bíróság által megállapított díjjal, megtagadhatja az ügygondnok kijelölését? 3.
Jogosult-e a bíróság egy ügyvéd ügygondnokká történő kijelölésének megtagadása esetén az uniós jog, különösen az EUMSZ 169.
cikk (1) bekezdésével összefüggésben értelmezett EUSZ 19. cikk (1) bekezdésében foglalt rendelkezések közvetlen alkalmazásával a fogyasztó jogainak a bírósági eljárásokban való védelmét biztosító olyan egyéb szabályokhoz folyamodnia, mint például a költségmentességnek a GPK 95. cikkének (1) bekezdése alapján a fogyasztó kérelme nélküli biztosítása, amelyek a Bolgár Köztársaság nemzeti joga szerint ilyen esetekben főszabály szerint nem alkalmazhatók?