ET
27.2.2023
Euroopa Liidu Teataja
C 71/17
3.
Kui Euroopa Kohus peaks vastama teisele küsimusele jaatavalt: Kas direktiivi 2001/86/EÜ artikliga 6 on vastuolus see, kui läbirääkimismenetluse tagantjärele korraldamisele kohaldatakse selle liikmesriigi õigust, kus on SE praegune registrijärgne asukoht, kui „töötajateta SE“ oli kantud registrisse teises liikmesriigis, ilma et ta oleks enne läbirääkimismenetlust korraldanud, ja kui ta on juba enne registrijärgse asukoha üleviimist saanud ettevõtjaks, kes kontrollib mitmes Euroopa Liidu liikmesriigis töötajaid palkavaid tütarettevõtjaid? 4.
Kui Euroopa Kohus peaks vastama kolmandale küsimusele jaatavalt: Kas see kehtib ka juhul, kui riik, kus see „töötajateta SE“ esimest korda registrisse kanti, astus Euroopa Liidust pärast SE registrijärgse asukoha üleviimist välja ja selle riigi õiguskord ei sisalda enam sätteid läbirääkimismenetluse korraldamise kohta töötajate SEs kaasamiseks?
(1) (2)
Nõukogu 8. oktoobri 2001. aasta määrus (EÜ) nr 2157/2001 Euroopa äriühingu (SE) põhikirja kohta (EÜT 2001, L 294, lk 1; ELT eriväljaanne 06/04, lk 251).
Nõukogu 8. oktoobri 2001. aasta direktiiv 2001/86/EÜ, millega täiendatakse Euroopa äriühingu põhikirja töötajate kaasamise suhtes (EÜT 2001, L 294, lk 22; ELT eriväljaanne 06/04, lk 272).
Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Rayonen sad – Nesebar (Bulgaaria) 5. detsembril 2022 – „Vodosnabdyavane i kanalizatsia“ EAD versus PQ (Kohtuasi C-744/22) (2023/C 71/20) Kohtumenetluse keel: bulgaaria Eelotsusetaotluse esitanud kohus Rayonen sad – Nesebar
Põhikohtuasja pooled Hageja: „Vodosnabdyavane i kanalizatsia“ EAD Kostja: PQ
Eelotsuse küsimused 1.
Kas 9. juuli 2004. aasta määruse nr 1 advokaatide miinimumtasu kohta (Naredba 1 ot 09.07.2004g. za minimalnite razmeri na advokatskite vaznagrazhdenia) artikli 2 lõige 5 ja artikli 7 lõike 2 punkt 1, mis on kohaldatavad tsiviilkohtumenetluse seadustiku (Grazhdanski protsesualen kodeks, edaspidi „GPK“) artikli 47 lõike 6 alusel ja mis käsitlevad kostja esindaja tasu määramise eeskirju, on selliste menetluste puhul nagu põhikohtuasjas – mille ese on tarbija vastu esitatud nõue maksta tasu väikeses koguses tarbitud vee eest – kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 19 lõikega 1 koostoimes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 169 lõikega 1, kui juhul, kui tarbija kohtuvaidluse kaotab, mõistetakse tarbijalt GPK artikli 78 lõike 1 alusel kohtuotsusega välja ka esindaja kulud? 2.
Kas ELL artikli 19 lõikega 1 koostoimes ELTL artikli 169 lõikega 1 on kooskõlas GPK artikli 47 lõige 6 koostoimes õigusabi seaduse (Zakon za pravnata pomosht) artikli 26 lõikega 1, mis käsitlevad tarbijale olukorras, kus tarbijat tema aadressilt ei leita, esindaja määramist ja mille kohaselt määrab esindaja tasu kindlaks kohus, kusjuures määrata on võimalik ka miinimumtasust väiksemat tasu, samal ajal kui esindaja nimetamiseks on pädev muu organ – advokatuuri nõukogu –, kes võib esindaja nimetamisest enda äranägemisel keelduda ainuüksi seetõttu, et ta ei ole nõus kohtu määratud tasuga? 3.
Kas juhul, kui advokaadi nimetamisest esindajaks keeldutakse, on kohus liidu õigust ja eelkõige ELL artikli 19 lõiget 1 koostoimes ELTL artikli 169 lõikega 1 vahetult kohaldades volitatud tarbija õiguste kaitseks kohtumenetluses kohaldama muid õigusnorme, mis Bulgaaria Vabariigi riigisisese õiguse kohaselt ei ole sellistel juhtudel põhimõtteliselt kohaldatavad, näiteks õigusabi andmine GPK artikli 95 lõike 1 alusel, ilma et tarbija oleks seda taotlenud?