C 70/26
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
27.2.2023.
Produkti, kas nav pārdoti 48 stundās pēc novākšanas, pienācīgi jāatdzesē vai citā veidā jāapstrādā, lai palēninātu augļu dabīgos metabolisma procesus. 3.6.
Ar reģistrēto nosaukumu apzīmētā produkta marķēšanas īpašie noteikumi Pārdošanai paredzētie ar AĢIN “Ciliegia di Marostica” apzīmētie svaigēdamie ķirši jāiepako speciālos traukos, kuru tilpums nepārsniedz 10 kg.
Izmantotajiem materiāliem jābūt piemērotiem saskarei ar pārtiku.
Ikviena iepakojuma saturam jābūt viendabīgam, tajā drīkst būt tikai vienādas izcelsmes, šķirnes un kvalitātes ķirši.
Augļu lieluma atšķirību ziņā atļautā pielaide ir 10 % no individuālā iepakojumā esošo ķiršu svara.
Obligāti jāizmanto attiecīgā ES simbolika.
Iepakojuma ārpusē jānorāda šāds ģeogrāfiskās izcelsmes norādes logotips:
4.
Ģeogrāfiskā apgabala īsa definīcija “Ciliegia di Marostica” ražošanas apgabals aptver šādu 8 pašvaldību administratīvo teritoriju, kas atrodas Vičencas [Vicenza] provincē: Marostica, Salcedo, Fara Vicentino, Breganze, Colceresa, Pianezze, Bassano un Schiavon.
5.
Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu “Ciliegia di Marostica” ražošanas apgabals jau izsenis zināms kā sevišķi piemērots ķiršu audzēšanai.
Vairāki autori ir atzīmējuši tajā novākto ķiršu īpaši augsto kvalitāti.
Minētā apgabala ziemeļu daļai raksturīgs paugurains reljefs, un tās augstums virs jūras līmeņa ir aptuveni 100–400 metru; dienvidu daļa atrodas zemienē ar līdzenu reljefu, un tās augstums virs jūras līmeņa ir caurmērā 90–100 metru.
Ķiršu audzēšanā izmantoto zemju augsnes lielākoties ir terciāra periodā veidojušos bazalta klinšu sadēdēšanas produkts; tās ir ļoti auglīgas, satur maz slāpekļa un daudz kālija.
Šādas augsnes un reljefam raksturīgās uz dienvidiem vērstās nogāzes veicina labu ūdens noteci un cukuru veidošanos augļos.
Apgabalam raksturīgs mēreni silts un vējains klimats, tajā gandrīz nekad nav miglas, un ziemeļos to aizsargā Alpu un Dolomītu kalnu grēdas.
Ķiršiem ir sirdsveida forma, ogas ir lielas, ugunssarkanā līdz tumšsarkanā krāsā; mīkstums ir mēreni sulīgs, ar patīkamu saldu garšu.
“Ciliegia di Marostica” saikni ar tā ražošanas apgabalu nosaka šo augļu izsenis labā slava, kas radusies XV gadsimtā un saglabājusies līdz mūsdienām.
Vēsturiskos avotos ķiršu audzēšana Marostikas [Marostica] pakalnos minēta jau romiešu laikos un arī turpmākajos vēsturiskajos periodos.
“Ciliegia di Marostica” ir slaveni kopš aizlaikiem, un stāsta, ka šīs slavas sākumā ir bijusi kāda šaha partija, kuru 1454. gadā ar dzīvām šaha figūrām izspēlēja divi bruņinieki, lai šādi noteiktu, kurš iegūs daiļās dāmas roku un sirdi.
Daiļās dāmas tēvs bija “Marostikas zemju un dižās pils” novada vietvaldis un pilskungs Tadeo Parīzio [Taddeo Parisio].
Spēles uzvarētājs apprecēja pilskunga meitu, bet zaudētājs — viņas māsu.
Šā notikuma piemiņai pilskungs pavēlēja visā savā valdījumā sastādīt ķirškokus.
Tradīcija turpinās, un ķiršu gadatirgū “Mostra regionale delle ciliegie”, kas ražošanas apgabalā tiek rīkots ik gadu maija beigās, šo notikumu piemin ar teātra uzdevumu, bet divas jauno līgavu lomas atveidotājas tiek ievēlētas no gadatirgus apmeklētāju vidus.