LV
C 63/24
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
20.2.2023.
Apelācijas sūdzība, ko 2022. gada 21. decembrī Eiropas Centrālā banka iesniedza par Vispārējās tiesas (ceturtā palāta paplašinātā sastāvā) 2022. gada 12. oktobra spriedumu lietā T-502/19 Francesca Corneli/ECB (Lieta C-777/22 P) (2023/C 63/31) Tiesvedības valoda – itāļu Lietas dalībnieki Apelācijas sūdzības iesniedzēja: Eiropas Centrālā banka (pārstāvji: C. Hernández Saseta, A. Pizzolla, pārstāvji, M. Lamandini, advokāts) Pārējās lietas dalībnieces: Francesca Corneli, Eiropas Komisija
Prasījumi Apelācijas sūdzības iesniedzējas prasījumi Tiesai ir šādi: 1) atcelt Vispārējās tiesas 2022. gada 12. oktobra spriedumu lietā Francesca Corneli/ECB (T-502/19, nav publicēts, EU:T:2022:627), ciktāl ar to ir atcelti ECB 2019. gada 1. janvāra un 2019. gada 29. marta lēmumi; un šai nolūkā 2) pamatojoties uz LESD 263. panta ceturto daļu, atzīt prasību, ko Francesca Corneli cēlusi Vispārējā tiesā, par nepieņemamu un tādējādi to noraidīt pilnībā; 3) pakārtoti– atzīt ECB lēmumus, ciktāl tie ir šīs tiesvedības priekšmets, par likumīgiem un līdz ar to nodot lietu atpakaļ Vispārējai tiesai, lai tā spriestu par prasības pamatiem, kas pārsūdzētajā spriedumā nav izvērtēti; un 4) piespriest Francesca Corneli atlīdzināt ECB tiesāšanās izdevumus abās instancēs.
Pamati un galvenie argumenti Apelācijas sūdzības pamatojumam Eiropas Centrālā banka izvirza divus pamatus.
Ar pirmo pamatu ECB apgalvo, ka Vispārējā tiesa esot pieļāvusi vairākas tiesību kļūdas, kas daļēji ir balstītas uz faktu sagrozīšanu, vērtējot, to vai Francesca Corneli bauda locus standi un vai viņai ir interese celt prasību, jo viņa neatbilstot LESD 263. panta ceturtās daļas prasībām.
Konkrēti, ECB apgalvo, ka Vispārējā tiesa: i. esot sagrozījusi lietā nozīmīgos faktus, nolemdama, ka ar atceltajiem lēmumiem esot ietekmētas “tiesības”, kas Francesca Corneli esot bijušas kā Banca Carige akcionārei, bet šādas tiesības patiesībā nepastāvot un šie lēmumi tās neesot ietekmējuši; ii. esot pieļāvusi tiesību kļūdu, atzīdama, ka atceltie lēmumi ir tieši skāruši Francesca Corneli – kas prasības celšanas laikā bija viena no Banca Carige 35 000 mazajiem akcionāriem – tiesisko stāvokli; iii.
esot pieļāvusi tiesību kļūdu, nospriezdama, ka atceltie lēmumi Francesca Corneli skar individuāli viņas kā Banca Carige akcionāres statusā, kura dēļ, Vispārējās tiesas ieskatā, viņa esot individuāli identificēta, un līdz ar to atceltie lēmumi viņu skar individuāli; iv. esot pieļāvusi tiesību kļūdu, nospriezdama, ka Francesca Corneli interese atcelto lēmumu atcelšanā atšķiroties no tās personas intereses, kurai šie lēmumi ir adresēti, proti, Banca Carige intereses, ciktāl šāds secinājums ir pretrunā pastāvīgajai judikatūrai par izņēmuma gadījumiem, kuros var tikt atzīta akcionāra interese celt prasību.