2023.2.20.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 63/23
3) Jelentőséggel bír-e a második kérdésre adandó válasz szempontjából, hogy a kérelmező társaságnak vagy magánszemélynek minősül?
(1)
A természetes személyeknek a személyes adatok kezelése tekintetében történő védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 95/46/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016.
április 27-i (EU) 2016/679 európai parlamenti és tanácsi rendelet (általános adatvédelmi rendelet) (HL 2016.
L 119., 1. o.; helyesbítések: HL 2016.
L 314., 72. o.; HL 2018.
L 127., 2. o.; HL 2021.
L 74., 35. o.).
A Fővárosi Törvényszék (Magyarország) által 2022. december 6-án benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem – Slovenské Energetické Strojárne A.S. kontra Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága (C-746/22. sz. ügy) (2023/C 63/30) Az eljárás nyelve: magyar A kérdést előterjesztő bíróság Fővárosi Törvényszék
Az alapeljárás felei Felperes: Slovenské Energetické Strojárne A.S. Alperes: Nemzeti Adó- és Vámhivatal Fellebbviteli Igazgatósága
Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések 1) Úgy kell-e értelmezni a nem a visszatérítés helye szerinti tagállamban, hanem egy másik tagállamban letelepedett adóalanyok részére a 2006/112/EK irányelvben előírt hozzáadottérték-adóvisszatérítés részletes szabályainak megállapításáról szóló 2008/9/EK tanácsi irányelv (1) (a továbbiakban: Irányelv) 23. cikk (2) bekezdését, hogy az Irányelv fellebbezésre vonatkozó feltételeinek megfelel az a nemzeti jogszabályhely – nevezetesen az adóigazgatási rendtartásról szóló 2017. évi CLI.
törvény (a továbbiakban: Air.)
124. § (3) bekezdése –, amely a közös hozzáadottértékadó-rendszerről szóló 2006/112/EK tanácsi irányelvben (2) (a továbbiakban: HÉA-irányelv) előírt hozzáadottérték-adóvisszatérítési kérelmek elbírálása során nem engedi meg a fellebbezési szakban olyan új tény állítását, olyan új bizonyítékra való hivatkozást, illetőleg annak előterjesztését, amelyről a kérelmezőnek az elsőfokú döntés meghozatala előtt tudomása volt, de azt az adóhatóság felhívása ellenére nem terjesztette elő, illetőleg arra nem hivatkozott, ily módon az Irányelv formai és határidő-feltételein túlmutató tartalmi korlátot eredményez?
2) Az első kérdésre adott igenlő válasz azt eredményezi-e, hogy az Irányelv 20. cikk (2) bekezdésében rögzített 1 hónapos határidő jogvesztőnek minősül?
Mindez megfelel-e az Európai Unió Alapjogi Chartája 47. cikkében foglalt hatékony jogorvoslathoz és a tisztességes eljáráshoz való jog követelményének, a HÉA-irányelv 167., 169., 170. cikkének, 171.
cikk (1) bekezdésének, valamint az Európai Unió Bírósága által kidolgozott adósemlegesség, tényleges érvényesülés és arányosság alapelveinek?
3) Úgy kell-e értelmezni az Irányelv 23. cikk (1) bekezdésében foglalt, a visszatérítési kérelem teljes vagy részleges elutasítására vonatkozó rendelkezését, hogy annak megfelel az a nemzeti jogszabályhely – nevezetesen az Air.
49. cikk (1) bekezdés b) pontja –, amely szerint az adóhatóság az eljárást megszünteti, amennyiben a kérelmező adózó az adóhatóság felhívására nem nyilatkozik, a hiánypótlási kötelezettségét nem teljesíti, és ennek hiányában a kérelem nem bírálható el, és az eljárást hivatalból nem folytatja?
(1) (2)
HL 2008., L 44., 23. o.
HL 2006., L 347., 1. o.