C 60/42
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
17.2.2023
— Gardin departementti: Aiguèze, Bagnols-sur-Cèze, Castillon-du-Gard, Cavillargues, Chusclan, Codolet, Comps, Cornillon, Domazan, Estézargues, Fournès, Gaujac, Laudun, Montfrin, Orsan, Pont-Saint-Esprit, Pujaut, Rochefort-du-Gard, Sabran, Saint-Alexandre, Saint-Etienne-des-Sorts, Saint-Gervais, Saint-Hilaire-d'Ozilhan, Saint-Marcel-de-Careiret, Saint-Michel-d'Euzet, Saint-Nazaire, Saint-Pons-la-Calm, Saint-Victor-la-Coste, Sauveterre, Saze, Tresques, Valliguières ja Vénéjan, — Vauclusen departementti: Beaumes-de-Venise, Bédarrides, Bollène, Buisson, Cairanne, Camaret-sur-Aigues, Caumont-sur-Durance, Châteauneuf-de-Gadagne, Courthézon, Faucon, Grillon, Jonquières, La Roque-Alric, Lafare, Lagarde-Paréol, Mondragon, Morières-lès-Avignon, Orange, Piolenc, Puyméras, Rasteau, Richerenches, Roaix, Sablet, Saint-Marcellin-lès-Vaison, Saint-Romain-en-Viennois, Saint-Roman-de-Malegarde, Saint-Saturninlès-Avignon, Sainte-Cécile-les-Vignes, Séguret, Sérignan-du-Comtat, Sorgues, Suzette, Travaillan, Uchaux, Vaisonla-Romaine, Valréas, Vedène, Villedieu, Violès ja Visan.
7.
Viininvalmistuksessa käytettävät rypälelajikkeet Clairette B Grenache N Grenache blanc B Marsanne B Roussanne B Viognier B
8.
Yhteyden/yhteyksien kuvaus Maantieteellinen alue sijaitsee Montélimarin ja Avignonin välillä Rhônen laakson eteläosan ytimessä neljän departementin alueella.
Rhônejoki on alueen sydän, ja siitä on tullut alueelle merkittävä liikenneväylä.
Tertiäärikaudella Rhônen laakso oli Välimeren vuono, joka ulottui Wieniin saakka.
Maisema sai nykyisen muotonsa sen jälkeen, kun meri oli kvartäärikaudella vetäytynyt eroosioilmiöiden (sateet, tuulet, jokieroosio) vaikutuksesta.
Nykyään maisemaa hallitsevat kukkulat ja tasanteet.
Maaperän luonne vaihtelee paljon: alueella on jokitasanteita, pehmeitä merkeli- ja kalkkikivitasanteita ja eroosion synnyttämää maa-ainesta (merkelisavi, hiekka, hiekkakivi, molassi).
Rhônen laakson eteläosassa ilmasto on välimerellinen: kesät ovat kuumia ja kuivia, ja vuotuinen sademäärä on pieni.
Sateita saadaan pääasiassa syksyllä ja lopputalvesta.
Ilmastoon vaikuttaa merkittävästi myös mistraali, usein ankara pohjoistuuli, joka kuivattaa ilmastoa.
Mistraali puhaltaa keskimäärin 120 päivää vuodessa.
Se kirkastaa taivaan, ja sen ansiosta alueella on usein hyvin aurinkoista.
Laaksoa ympäröivät vuoret ja kukkulat saavat aikaan tuulitunneli-ilmiön (Rhônen tuulitunnelin venturi-ilmiö), joka lisää tuulen voimakkuutta.
Rhônen laakson viininviljelyalue vahvisti 1700-luvulla paikkansa arvostetuimpien viinialueiden joukossa.
Joen vasemmalla rannalla viininviljelyalue laajeni 1700-luvun lopulla ja 1800-luvulla.
Vuonna 1864 agronomi Jules GUYOT, jolle NAPOLEON III oli antanut tehtäväksi laatia raportin Ranskan viininviljelyn tilasta ja tulevaisuudesta, viittasi (monikossa) Rhônen rinteisiin (”Côtes du Rhône”) kuvatessaan viininviljelyaluetta, joka ulottui Saint-Gillesistä Beaucairen kautta Tournoniin.
Koska Rhônejoki oli lähellä, viineille oli hyvä myyntiväylä.
Viininviljelystä tuli merkittävä tulonlähde.
Viininviljely on ollut alueella niin merkittävää, että viinit saivat tarkistetun alkuperänimityksen vuonna 1937.
Tämän hyväksynnän saatuaan viinintuottajat ilmoittivat, että he haluaisivat alkaa käyttää maantieteellistä nimeä, jotta parhaiden viinien arvostus paranee ja ne voidaan yksilöidä.
Tämä johti siihen, että vuonna 1966 viinintuottajille myönnettiin mahdollisuus liittää tarkistetun alkuperänimityksen ”Côtes du Rhône” yhteyteen tiettyjen rypäleitä tuottavien kuntien nimi sikäli kuin viinien maine oli näytetty toteen, ja vuonna 1967 hyväksyttiin tarkistettu alkuperänimitys ”Côtes du Rhône Villages”.
Tämä tuotannon pyramidimallinen organisointi edisti sellaisten maantieteellisten yksiköiden tunnustamista, joiden oli mahdollista täyttää tarkistettua alkuperänimitystä ”Côtes du Rhône Villages” koskevat edellytykset.