C 58/38
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
16.2.2023.
Trešdiena, 2022. gada 22. jūnijs
grozījums Nr. 460 1. daļa:
viss teksts, izņemot vārdus “Tādēļ vismaz 12 % no kvotām Klimata investīciju fonda ietvaros būtu jāizmanto, lai turpinātu attīstīt un ieviest ilgtspējīgus atjaunīgos energoresursus Savienībā atbilstīgi principam “energoefektivitāte pirmajā vietā”.”
2. daļa:
šie vārdi
grozījums Nr. 497 1. daļa:
“Šīs direktīvas 3.b līdz 3.f pantu piemēro kvotu iedalei un piešķiršanai par I pielikumā uzskaitītajām aviācijas darbībām.
Direktīvas 3.g līdz 3.geb pantu piemēro kvotu iedalei un piešķiršanai par I pielikumā uzskaitītajām jūras transporta darbībām, kuras veic kuģi ar 5000 t vai lielāku bruto tonnāžu.”
2. daļa:
“No 2027. gada 1. janvāra 3.g līdz 3.geb pants attiecas uz kvotu iedali un piešķiršanu I pielikumā uzskaitītajām jūras transporta darbībām, kuras veic kuģi ar 400 t vai lielāku bruto tonnāžu.
Līdz minētajam datumam Komisija veic novērtējumu attiecībā uz vienlīdzīgiem konkurences apstākļiem visiem kuģiem un izvairīšanos no nevēlamas nelabvēlīgas ietekmes uz siltumnīcefekta gāzu emisijām, kas izrietētu no kuģu ar 5000 t vai lielāku bruto tonnāžu aizstāšanas ar vairākiem kuģiem, kuru bruto tonnāža ir mazāka par šo robežvērtību, ja tā netiktu pazemināta.
Attiecīgā gadījumā Komisija minētajam novērtējumam pievieno tiesību akta priekšlikumu, lai grozītu šo direktīvu.”
3. daļa:
“Līdz 2024. gada 31. decembrim Komisija ar Regulas (ES) 2021/1119 3. pantā minētās Eiropas Klimata pārmaiņu zinātniskās konsultatīvās padomes atbalstu veic novērtējumu un iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par ietekmi, ko globālajam klimatam rada siltumnīcefekta gāzu emisijas, kuras nav CO2, CH4 un N2O, un daļiņas ar globālās sasilšanas potenciālu no kuģiem, kas piestāj vai atiet no kādas dalībvalsts jurisdikcijas ostām.
Minētajam ziņojumam vajadzības gadījumā pievieno tiesību akta priekšlikumu, lai risinātu jautājumu par to, kā novērst šīs emisijas un daļiņas.”
grozījums Nr. 509 1. daļa:
“Turklāt 2,5 % no kopējā kvotu daudzuma laikā no 2024. gada līdz 2030. gadam izsola Modernizācijas fonda labā.
Šī kvotu daudzuma saņēmējas dalībvalstis ir dalībvalstis, kuru IKP uz vienu iedzīvotāju tirgus cenās 2016.–2018. gadā nesasniedza 65 % no Savienības vidējā rādītāja.
Šim kvotu daudzumam atbilstošos līdzekļus sadala saskaņā ar IIb pielikuma B daļu.
Šajā daļā minēto papildu kvotu daudzumu attiecīgā gadījumā var arī izmantot, lai finansētu pārrobežu projektus, kas īstenojami saņēmējās dalībvalstīs un to kaimiņos esošajos pierobežas reģionos, kuros ir zemi izaugsmes rādītāji.”
2. daļa:
“Turklāt 0,5 % no kopējā kvotu daudzuma laikā no … [gads, kas seko gadam, kurā stājas spēkā šī grozījumu direktīva] līdz 2030. gadam dara pieejamu Klimata investīciju fondam, kas izveidots saskaņā ar 10.a panta 8. punktu.”
grozījums Nr. 523 1. daļa:
viss teksts, izņemot vārdus “nodrošinot, ka bezmaksas kvotu iedale produkta ražošanai nav atkarīga no izejvielām vai ražošanas procesa veida, ja ražošanas procesiem ir vienāds mērķis, ka tiek ņemts vērā materiālu apritīgas izmantošanas potenciāls vai ka netiek iekļautas iekārtas ar daļēji vai pilnībā dekarbonizētiem procesiem, kuras ražo produktus ar līdzīgiem vai vienādiem raksturlielumiem, kādus ražo tradicionālās iekārtas šajā līmeņatzīmē, kuras ir izslēgtas no līmeņatzīmju sistēmas vai nespēj tajā piedalīties.”
2. daļa:
šie vārdi
grozījums Nr. 543 1. daļa:
viss teksts, izņemot vārdus “Īstenojot Klimata investīciju fondu, Komisija veic visus attiecīgos pasākumus saskaņā ar Regulu (ES, Euratom) 2020/2092, lai gadījumos, kad dalībvalstis nav ievērojušas tiesiskumu, saistībā ar pasākumiem un investīcijām, ko atbalsta Klimata investīciju fonds, nodrošinātu finanšu līdzekļu aizsardzību.”
2. daļa:
šie vārdi