C 47/222
SV
Europeiska unionens officiella tidning
7.2.2023
Torsdagen, 7 juli 2022
insatserna för att öka bankens närvaro utanför EU.
Parlamentet uppmanar EIB att utöka sitt samarbete med nationella myndigheter i partnerländer.
Parlamentet påminner om att det regionala huvudkontoret i Nairobi funnits sedan 2019.
Parlamentet välkomnar beslutet från november 2021 om att uppgradera det till EIB:s nya nav i Nairobi, underlätta samarbetet med kenyanska och afrikanska partner, Team Europa-partner och globala partner och bidra till en bättre återspegling av privata och offentliga investeringsprioriteringar samt utöka expertisen om klimatåtgärder, innovation och digitala investeringar.
32.
Europaparlamentet betonar vikten av samstämmighet, additionalitet och effektivitet i utvecklingsfinansieringen.
Parlamentet uppmanar i detta avseende EIB att stärka samarbetet med viktiga partner.
Parlamentet uppmanar EIB att underlätta för mindre aktörer inom utvecklingsfinansiering att delta i dess verksamhet.
Parlamentet uppmanar dessutom EIB att lägga större vikt vid att locka till sig privata investeringar och vid att mobilisera inhemska resurser i mindre utvecklade länder.
Transparens och styrning
33.
Europaparlamentet påminner om det övergripande målet att offentliggöra projektinformation tre veckor innan projekten godkänns av EIB:s styrelse.
Parlamentet är bekymrat över den minskade transparensen, särskilt när det gäller att offentliggöra projektinformation i god tid.
Parlamentet påminner om att under 2010 offentliggjordes 96,1 % av alla projekt tre veckor före styrelsens godkännande, medan denna siffra sjönk till endast 60 % under 2020.
Parlamentet noterar att denna nedåtgående trend enligt EIB är en följd av EIB:s ökade engagemang i företag inom den privata sektorn.
Parlamentet beklagar den ökande användningen av bestämmelser om affärshemligheter.
Parlamentet erkänner i detta sammanhang den särskilda betydelsen av både bestämmelser om affärshemligheter, särskilt för små och medelstora företag, och bestämmelser om transparens som en central del i skyddet av demokratiska principer, inbegripet mänskliga rättigheter, och uppmanar EIB att hitta en balans mellan de båda, med tanke på att EIB-medel är offentliga medel och alltid bör vara föremål för offentlig granskning och ansvarsskyldighet.
Parlamentet efterlyser ökad transparens och ansvarsskyldighet, även gentemot EU-institutionerna och särskilt parlamentet.
Parlamentet betonar dessutom att vissa projekt nyligen som krävt en miljökonsekvensbedömning har offentliggjorts först efter godkännandet.
Parlamentet påminner dessutom om att den bästa standarden när det gäller privata investerare är att offentliggöra alla projekt minst 30 dagar före godkännandet och att International Finance Corporation (medlem i World Bank Group), som endast finansierar projekt inom den privata sektorn, offentliggör miljökonsekvensbedömningar 60 dagar innan finansieringsbeslut fattas.
Parlamentet påminner om att börsnoterade bolag måste verka enligt tillämpliga kapitalmarknadsbestämmelser, vilka inkluderar bestämmelser om informationsutbyte.
Parlamentet pekar på Europeiska ombudsmannens senaste rekommendationer om behovet av att EIB antar en mer ambitiös strategi för sin praxis för offentliggörande, agerar i enlighet med EU:s transparenslagar och är mer transparent när det gäller de potentiella miljökonsekvenserna av de projekt som EIB finansierar.
Parlamentet uppmanar EIB att snarast möjligt genomföra dessa rekommendationer.
34.
Europaparlamentet upprepar sin begäran om ett interinstitutionellt avtal mellan parlamentet och EIB för att förbättra tillgången till EIB:s handlingar och uppgifter och öka den demokratiska ansvarsskyldigheten, inbegripet möjligheten att ställa frågor för skriftligt besvarande till EIB och anordnandet av utfrågningar och ekonomiska dialoger.
35.
Europaparlamentet uppmanar EIB att förbättra sin rapportering till parlamentet om sina beslut, de framsteg som gjorts och effekterna av bankens utlåningsverksamhet, i synnerhet genom regelbundna strukturerade dialoger.
36.
Europaparlamentet anser att den nya transparenspolicyn är en försummad möjlighet.
Parlamentet uppmanar EIB att reflektera över en kritisk bedömning och beklagar att EIB delvis inte tagit notis om parlamentets mycket tydliga krav på att transparenspolicyn måste förbättras i linje med andra finansinstituts bästa praxis och standarder.
Parlamentet välkomnar offentliggörandet av redogörelser för additionalitetseffekten av EIB:s verksamhet som en del av bankens ramverk för additionalitet och konsekvensbedömning.
Parlamentet beklagar att den nya politiken endast gör mindre framsteg för proaktiv publicering, inbegripet för projekt på över 50 miljoner euro som genomförs av finansiella mellanhänder, trots att EIB måste verka på grundval av ”presumtionen om offentliggörande” för att fullgöra sitt uppdrag som EU:s offentliga bank.
Parlamentet konstaterar att den nya policyn inte medför någon skyldighet för EIB att proaktivt offentliggöra information om val av projekt, särskilt information om tillbörlig aktsamhet, före EIB:s styrelses beslut, i linje med den praxis som tillämpas av internationella finansinstitut.
Parlamentet är även oroat över undantagen för tillgång till handlingar baserade på