C 47/222
SL
Uradni list Evropske unije
7.2.2023
četrtek 7. julija 2022
naj nujno okrepi mehanizme za boj proti goljufijam, korupciji in drugim prepovedanim ravnanjem, zlasti v okviru prizadevanj za povečanje njene prisotnosti zunaj EU; poziva EIB, naj razširi svoje sodelovanje z nacionalnimi organi v partnerskih državah; opozarja, da regionalni sedež v Nairobiju deluje od leta 2019; pozdravlja odločitev iz novembra 2021, da se ga nadgradi v novo vozlišče EIB v Nairobiju, kar bo olajšalo sodelovanje s kenijskimi in afriškimi partnerji, partnerji ekipe Evropa in svetovnimi partnerji, prispevalo k boljšemu upoštevanju prednostnih nalog na področju zasebnih in javnih naložb ter razširilo strokovno znanje o podnebnih ukrepih, inovacijah in digitalnih naložbah;
32. poudarja pomen, ki ga imajo skladnost, dodatnost in učinkovitost razvojnega financiranja; v zvezi s tem poziva EIB, naj okrepi sodelovanje s ključnimi partnerji; poziva jo, naj pri svojih dejavnostih olajša sodelovanje manjših akterjev razvojnega financiranja; poleg tega jo poziva, naj več pozornosti nameni privabljanju zasebnih naložb in mobiliziranju domačih sredstev v manj razvitih državah;
Preglednost in upravljanje
33. opozarja na splošni cilj objave informacij o projektih tri tedne pred odobritvijo v svetu EIB; je zaskrbljen zaradi zmanjšanja preglednosti, zlasti kar zadeva pravočasno objavo informacij o projektih; opozarja, da je bilo v letu 2010 tri tedne pred odobritvijo v svetu banke objavljenih 96,1 % vseh projektov, v letu 2020 pa le še 60 %; ugotavlja, da je po mnenju EIB ta trend upadanja posledica večjega sodelovanja EIB s podjetji v zasebnem sektorju; obžaluje, da se vse pogosteje uporabljajo določbe o poslovni tajnosti; v zvezi s tem priznava poseben pomen določb o poslovni tajnosti, zlasti za mala in srednja podjetja, in preglednosti kot ključnem elementu za zaščito demokratičnih načel, vključno s človekovimi pravicami, ter poziva EIB, naj vzpostavi ravnovesje med obema vrstama določb, pri čemer je treba upoštevati, da so sredstva EIB javna sredstva in bi morala biti vedno predmet javnega nadzora in odgovornosti; poziva k večji preglednosti in odgovornosti, tudi do institucij EU, zlasti Parlamenta; poleg tega poudarja, da so bili nekateri nedavni projekti, za katere je bila potrebna presoja vplivov na okolje, objavljeni šele po odobritvi; poleg tega opozarja, da je najboljši standard za zasebne vlagatelje objava vseh projektov vsaj 30 dni pred odobritvijo in da Mednarodna finančna korporacija (članica Skupine svetovne banke), ki financira le projekte v zasebnem sektorju, objavi presoje vplivov na okolje 60 dni pred sprejetjem odločitev o financiranju; opozarja, da morajo podjetja, ki kotirajo na borzi, delovati v skladu z veljavnimi predpisi o kapitalskih trgih, ki vključujejo določbe o izmenjavi informacij; opozarja na nedavna priporočila evropske varuhinje človekovih pravic, da mora EIB sprejeti ambicioznejši pristop k svoji praksi razkrivanja informacij, ravnati v skladu z zakonodajo EU o preglednosti in biti preglednejša glede morebitnega vpliva projektov, ki jih financira, na okolje; poziva EIB, naj začne ta priporočila izvajati čim prej;
34. ponovno poziva k medinstitucionalnemu sporazumu med Parlamentom in EIB, da bi izboljšali dostop do dokumentov in podatkov EIB ter okrepili demokratično odgovornost, vključno z možnostjo, da se EIB predložijo vprašanja za pisni odgovor, ter organizirajo predstavitve in gospodarski dialogi;
35. poziva EIB, naj okrepi poročanje Parlamentu o svojih odločitvah, doseženem napredku in učinku posojilnih dejavnosti, zlasti z rednimi strukturiranimi dialogi;
36.
meni, da je nova politika preglednosti zamujena priložnost; poziva EIB, naj razmisli o kritičnih ocenah in obžaluje, da je EIB deloma prezrla zelo jasne zahteve Parlamenta, naj to politiko izboljša in jo uskladi z dobro prakso in standardi drugih finančnih institucij; pozdravlja objavo izjav o učinku dodatnosti za operacije EIB kot del njenega okvira za merjenje dodatnosti in učinka; obžaluje, da nova politika prinaša le majhen napredek za proaktivno objavo, tudi za projekte v vrednosti več kot 50 milijonov EUR, ki jih izvajajo finančni posredniki, čeprav mora EIB delovati na podlagi „domneve razkritja“, da bi izpolnila svoje poslanstvo javne banke EU; ugotavlja, da nova politika ne zavezuje EIB k proaktivni objavi informacij o izbiri projektov, zlasti informacij o primerni skrbnosti, pred odločitvijo sveta EIB, v skladu s prakso mednarodnih finančnih institucij; je zaskrbljen tudi zaradi izjem pri dostopu do dokumentov, ki temeljijo na poslovnih