C 47/168
SL
Uradni list Evropske unije
7.2.2023
sreda 6. julija 2022
94. poziva Komisijo, naj podpre partnerske države pri razvoju trajnostnih kmetijskih praks, vključno z agroekologijo, da bi izboljšali rodovitnost tal, čim bolj povečali biotsko raznovrstnost in izboljšali učinkovito rabo vode kot ključne elemente za boljšo prehransko varnost; je seznanjen z izzivi, ki jih prinašajo podnebne spremembe in izguba biotske raznovrstnosti in z njunimi negativnimi učinki na prehrano in prehransko varnost, ter s potrebo po zagotovitvi potrebnih sredstev za prilagajanje podnebnim spremembam in njihovo blažitev;
95. ugotavlja, da obstajajo številni agronomski in agroekološki pristopi, ki lahko koristijo tudi drugim podnebjem in razmeram, kot so mešani posevki, kombinirane kulture, kmetijsko-gozdarski sistemi, vključno z uporabo leguminoznih dreves, ki so zlasti koristna za nudenje sence in zaščite za druge posevke in živali ter za privabljanje in/ali povečanje kroženja in/ali zadrževanja vode;
96. poudarja, da uničevanje tropskih deževnih gozdov povzroča trajno izgubo biotske raznovrstnosti in zmogljivosti za sekvestracijo ogljika ter domovanj in načina življenja domorodnih ljudstev, ki prebivajo v gozdovih; opozarja, da gozdovi pomembno prispevajo k doseganju podnebnih ciljev, varovanju biotske raznovrstnosti ter preprečevanju dezertifikacije in skrajne erozije tal; meni, da bi bilo treba pospešiti naravovarstvena prizadevanja za ohranitev prostoživečih vrst ter morskih in obalnih ekosistemov, v ta namen pa uporabiti regulativne okvire, zadostna sredstva in znanstvene podatke ter jih pospremiti z obnovo ekosistemov in upravljavskimi ukrepi;
97. poziva, da se upošteva povezanost javnega zdravja in biotske raznovrstnosti v skladu s pristopom enega zdravja; poziva EU in vse partnerske države, naj priznajo in zaščitijo pravice domorodnih ljudstev do običajnega lastništva in nadzora nad njihovimi zemljišči in naravnimi viri, kot je določeno v deklaraciji OZN o pravicah domorodnih ljudstev in konvenciji Mednarodne organizacije dela št.
169, ter naj spoštujejo načelo svobodnega, predhodnega in informiranega soglasja;
98. opozarja, da so glavni vzroki za degradacijo biotske raznovrstnosti po vsem svetu, vključno z gensko erozijo sort poljščin in živine, netrajnostne prakse intenzifikacije kmetijstva; opozarja, da je cilj strategije „od vil do vilic“ do leta 2030 postopno zmanjšati splošno uporabo in tveganje kemičnih in nevarnih pesticidov v kmetijstvu ter spodbujati alternativne prakse; poudarja, da so revne države prejemnice pomembnega dela nevarnih snovi; zato pozdravlja, da namerava Komisija v okviru trajnostne strategije EU za kemikalije predlagati odpravo te prakse; vendar poziva Komisijo, naj spodbuja iskanje trajnostnih in cenovno dostopnih alternativ uporabi teh pesticidov, da bi preprečili resne motnje prehranske varnosti v državah v razvoju in s tem povečanje lakote med najranljivejšim prebivalstvom; poziva k posebni podpori izobraževanju in usposabljanju o trajnostnih pristopih k varstvu rastlin in alternativah pesticidom ter k zmanjšanju izpostavljenosti nevarnim snovem na najmanjšo možno mero;
99. obžaluje, da v EU obstajajo dvojni standardi za pesticide, zaradi česar je mogoče nevarne snovi, ki so v EU prepovedane, iz nje izvažati; poudarja, da uporaba nekaterih pesticidov v intenzivnem kmetijstvu v državah v razvoju povzroča tako okoljsko škodo kot negativen vpliv na zdravje delavcev; poziva, naj se organizirajo izobraževanja in usposabljanja o trajnostnem varstvu rastlin, agroekoloških in ekoloških praksah;
100. opozarja, da je bilo v nedavnih poročilih ugotovljeno, da prehranski sistemi prispevajo do tretjino emisij toplogrednih plinov, do 80 % izgube biotske raznovrstnosti in porabijo do 70 % sladke vode; vendar poudarja, da bi bilo treba priznati, da so trajnostni sistemi proizvodnje hrane bistvena rešitev za obstoječe izzive ter da je mogoče nahraniti rastoče svetovno prebivalstvo, hkrati pa zaščititi naš planet;
101. poziva EU, naj dejavno izpolnjuje zaveze iz leta ukrepanja v zvezi s prehrano 2021, zlasti tiste, ki izhajajo z vrha OZN o prehranskih sistemih in vrha o prehrani za rast, in naj ima v skladu s svojo strategijo „od vil do vilic“ osrednjo vlogo pri sodelovanju z avtohtonimi skupnostmi pri teh prizadevanjih; pozdravlja odločitev Evropske komisije, da bo pomembna partnerica v osmih koalicijah z vrhunskega srečanja OZN o prehranskih sistemih;