SL
C 47/132
Uradni list Evropske unije
7.2.2023
sreda 6. julija 2022
C.
ker je treba obnoviti družbeno pogodbo in ponovno vzpostaviti zaupanje;
D.
ker so se vse države septembra 2015 zavezale ambiciozni agendi za skupno reševanje svetovnih izzivov – agendi OZN za trajnostni razvoj do leta 2030;
E. ker multilateralizem ostaja najboljši organizacijski sistem za reševanje svetovnih izzivov, vendar je treba priznati, da je težko najti načine za njegovo učinkovito izvajanje;
F.
ker je v svetu nastopila nova doba multipolarnosti, v kateri je velik potencial za nemire, konfrontacije in nestabilnost ter je zanjo značilna velika geopolitična tekmovalnost, ki vključuje netradicionalne grožnje in konflikte, kot so hibridni in kibernetski napadi, hibridno vojskovanje in dezinformacije, ki so pogosto skriti očem javnosti, vendar pomembno vplivajo na varnost EU in sveta, nimamo pa ustreznih orodij, da bi se jim zoperstavili in se nanje odzvali; ker obstaja tveganje vrzeli med sedanjimi svetovnimi izzivi in zmožnostjo sedanjega večstranskega sistema za zagotavljanje učinkovitih in vključujočih rešitev;
G. ker svetovni red obenem vse bolj pestijo težave in izzivi v zvezi s politikami, ki zahtevajo ukrepanje na mednarodni ravni, vključno z učinkovitim globalnim dialogom o politikah, sodelovanjem in zbliževanjem stališč, da bi oblikovali trajnostne rešitve, ki bodo lahko prinesle rezultate, usklajeno delovanje in skupne standarde v okviru reda, ki temelji na pravilih, ter bodo lahko učinkovito prispevale v korist vseh in podpirale človekove pravice in pravno državo; ker bi morali ti standardi prispevati k mednarodnemu miru, stabilnosti in trajnostnemu razvoju; ker EU podpira mednarodne zakone in norme;
H.
ker je svet postal bolj medsebojno povezan, zaradi česar so akterji na mednarodnem prizorišču bolj soodvisni, izzivi pa bolj kompleksni; ker problemi na več ravneh, ki izhajajo iz tega, zahtevajo kolektivno ukrepanje, prožne strukture in vključevanje vseh deležnikov;
I.
ker sedanji večstranski red izhaja iz svetovnega reda po letu 1945, ki ne odraža nujno v celoti današnjega sveta, saj vsi sedanji svetovni akterji niso ustrezno upoštevani v zasnovi večstranske strukture;
J.
ker politike in standardi svetovnega nadzora nad orožjem, razoroževanja in neširjenja orožja slabijo in se opuščajo v časih, ko se povečujeta prodaja konvencionalnega orožja in avtonomnost orožnih sistemov ter se vlaga v nova orožja za množično uničevanje;
K. ker se vse bolj oporeka multilateralizmu kot miroljubnemu sredstvu za organiziranje odnosov med suverenimi državami, to je deloma posledica sprememb v mednarodnem sistemu, do katerih je prišlo zaradi porajanja novih akterjev na svetovnem prizorišču in hibridnih groženj, ki jih ti predstavljajo, napetosti, ki izhajajo iz narave večstranskih institucij, in potrebe po prenovi več desetletij starih institucij, rastoče vrzeli med javnim mnenjem in institucijami, vzpona antiglobalizma, slabenja tradicionalno prevladujočih geopolitičnih sil ter posledičnega pešanja svoboščin in demokracije po svetu; ker sta pandemija covida-19 in njen neprimerljiv vpliv na mednarodno skupnost povečala obseg in hitrost teh sprememb; ker smo na robu nove dobe, ki bi lahko ogrozila več kot 70 let napredka in relativnega miru ter utrdila čas avtokratske politike, ki želi spodkopati mednarodni red, ki temelji na pravilih, mednarodnemu pravu in pravni državi, odgovornosti, demokraciji in človekovih pravicah, enakosti spolov in raznolikosti; ker se večstranski sistem zaradi kombinacije nacionalnih populističnih vzgibov, različnih in spreminjajočih se ciljev ter pomanjkljivih metod glede izvajanja in odgovornosti spoprijema s tremi povezanimi krizami: krizo moči, relevantnosti in legitimnosti, ki je posledica pomanjkanja politične volje in usklajevanja, predvsem zahoda;
L. ker je lahko kriza multilateralizma priložnost za ponovno vzpostavitev soglasja o mednarodnem redu, ki temelji na multilateralizmu in pravni državi, in sicer z učinkovitim sodelovanjem, solidarnostjo in usklajevanjem; ker bi morala EU podpirati pobude, namenjene vključevanju mnenja civilne družbe v postopke odločanja v večstranskih forumih, kot je OZN; ker bi se morala EU zavzemati za ustanovitev parlamentarne skupščine OZN v okviru sistema OZN, da bi se izboljšali demokratični značaj, demokratična odgovornost in preglednost svetovnega upravljanja;