C 47/124
SL
Uradni list Evropske unije
7.2.2023
sreda 6. julija 2022
32. ponovno poudarja, da sta institucionalizacija učenja uradnih jezikov na Kosovu ter enak dostop do storitev in informacij v uradnih jezikih ključnega pomena; v zvezi s tem pozdravlja ustanovitev oddelka za balkanske študije na Univerzi v Prištini in odločitev o odprtju jezikovnega centra za učenje uradnih jezikov Kosova;
33. ponovno poziva k večjemu vključevanju oseb, ki pripadajo manjšinam, vključno z romskimi, aškalskimi, egipčanskimi, bošnjaškimi, turškimi in goranskimi skupnostmi, pa tudi invalidov in razseljenih oseb, tako da se jim zagotovi dostop do ustreznega zdravstvenega in socialnega varstva, izobraževanja, pravnega varstva, stanovanj, trga dela ter drugih socialnih in javnih storitev, ter dostop do političnega in socialnega odločanja, hkrati pa se s sistemskim institucionalnim pristopom učinkovito obravnavajo presečne oblike diskriminacije, s katerimi se te skupine soočajo; poziva k večjim prizadevanjem za boj proti anticiganizmu; spodbuja vlado, naj pospeši delo v zvezi z novo strategijo in akcijskim načrtom za obdobje 2021–2026 za vključevanje romske, aškalske in egipčanske skupnosti na Kosovu;
34. poziva k nujni reviziji srednješolskih učbenikov, ki vsebujejo napačne informacije in uporabljajo diskriminatorni jezik in opise za etnične manjšine, spolne manjšine in ženske; spodbuja vladne organe, naj sledijo pobudi EU „Podpora Evropske unije osnovnemu in srednješolskemu izobraževanju“, ki se je začela izvajati konec leta 2021, namenjena pa je posodobitvi teh učbenikov;
35. izreka pohvalo Kosovu za miren soobstoj verskih skupnosti in ga poziva, naj okrepi svoja prizadevanja za zagotavljanje enakih možnosti manjšinam, ustrezno zastopanost v političnem in kulturnem življenju ter zaščito in spodbujanje kulturne dediščine, jezikov in tradicij svojih narodnih in verskih manjšin; pozdravlja pobudo kosovske vlade, da se v okviru notranjega dialoga redno posvetuje z vsemi skupnostmi, ki živijo na Kosovu, in se z njimi srečuje, ter pozdravlja ustanovitev nove vladne funkcije, in sicer podpredsednika vlade, pristojnega za manjšinska vprašanja in človekove pravice;
36. priznava, da je ustava Kosova zelo napredna v smislu pravic manjšin; v zvezi s tem ugotavlja, da še vedno ni bila obravnavana peticija, ki je bila v skupščini Kosova registrirana maja 2018 in jo je podpisalo skoraj 500 oseb, ki se zgodovinsko samoopredeljujejo kot Bolgari, in priporoča, naj se te pravice zakonsko opredelijo in učinkovito izvajajo v praksi;
37. poudarja, da so svobodni mediji eden od temeljnih stebrov demokracije in da je treba novinarje zaščititi pred političnim pritiskom; obsoja politični pritisk, ki ga pogosto doživljajo, pa tudi uporabo strateških tožb za onemogočanje udeležbe javnosti z namenom ustrahovanja, kar vodi tudi v samocenzuro; poudarja, da je uporaba žaljivega jezika proti novinarjem nesprejemljiva; svari pred kakršnimi koli izjavami, ki stigmatizirajo medije, zlasti s strani uradnikov in javnih osebnosti, ki bi morali dajati zgled;
38. ugotavlja, da v zadnjih letih prihaja do izkrivljanja medijskega prostora, saj obsežne naložbe povečujejo vpliv zasebnega sektorja na pomembne medijske hiše in spletne medije, ki se pogosto uporabljajo za komercialno in politično izsiljevanje; ponovno poudarja potrebo po tem, da se zagotovi preglednost medijev, vključno z njihovim lastništvom; pozdravlja imenovanje novega upravnega odbora javne radiotelevizije RTK po postopku, ki je bil pregleden in je temeljil na dosežkih; poziva k iskanju trajnostne rešitve za zagotovitev uredniške neodvisnosti RTK;
39. je zelo zaskrbljen, ker je stopnja nasilja v družini in nasilja na podlagi spola ter nasilja nad otroki na Kosovu še vedno visoka, prav tako pa je zaskrbljen zaradi številnih primerov feminicida, pa tudi neuspešnosti sodstva pri učinkovitem pregonu feminicidov in primerov nasilja na podlagi spola; poziva k učinkovitemu izvajanju nacionalne strategije proti nasilju v družini in nasilju na podlagi spola; poudarja, da je izobraževanje ključnega pomena za boj proti diskriminaciji na podlagi spola; poudarja, da je treba zagotoviti pravilno delovanje sistema zaščite, preprečevanja in razsojanja o vseh oblikah nasilja na podlagi spola, tudi s povečanjem števila uslužbencev organov kazenskega pregona in sodnikov, ki upoštevajo različnost spolov, podpore zavetišč za ženske in pravne pomoči žrtvam, pa tudi kampanj za ozaveščanje javnosti;