C 47/96
SL
Uradni list Evropske unije
7.2.2023
sreda 6. julija 2022
43. poziva bosanske oblasti, naj okrepijo prizadevanja za vzpostavitev skupnega regionalnega trga za poglobitev povezav na Zahodnem Balkanu ter vzpostavijo in zagotovijo prosti pretok oseb, blaga, storitev in kapitala v regiji kot odskočno desko na poti pristopa k EU; poudarja, da bi morale biti vse sheme regionalnega gospodarskega sodelovanja na Zahodnem Balkanu vključujoče in sprejemljive za vseh šest držav, pri čemer bi bilo treba vzpostaviti enakopravno sodelovanje, hkrati pa okrepiti nadaljnje usklajevanje s standardi in pravnim redom EU; v zvezi s tem izraža previdnost glede pobude za odprti Balkan, pri kateri ne bi sodelovalo vseh šest držav, in izraža prepričanje, da bi morala temeljiti na pravilih EU in prispevati k procesu povezovanja z EU;
44. opozarja, da je treba sprejeti boljše zakone na državni ravni o plinu in električni energiji, obnovljivih virih energije, energetski učinkovitosti in podnebju, ki bodo privedli do trajnostnega socialno-ekonomskega prehoda s premoga in znatno zmanjšali energijsko revščino, ter okrepiti varstvo okolja in narave in povečati ambicije v smeri zelenega prehoda z uskladitvijo okoljske zakonodaje in sprejetjem strategije za varstvo okolja; poziva oblasti BiH, naj zagotovijo večjo usklajenost s standardi in cilji politike EU na področjih varstva podnebja in energije v skladu z evropskim zelenim dogovorom in zeleno agendo za Zahodni Balkan;
45. poziva BiH, naj dokonča pripravo nacionalnega energetskega in podnebnega načrta v skladu s potrebnimi energetskimi in podnebnimi cilji do leta 2030;
46. je seznanjen z nekaterimi pozitivnimi premiki v zvezi z varstvom okolja, ki so jih sprožile lokalne okoljevarstvene in civilnodružbene organizacije; poziva BiH, naj spoštuje pozive svojih državljanov k zaščiti rek, zlasti pri gradnji infrastrukturnih projektov, in drugih javnih dobrin;
47. izraža zaskrbljenost glede aktualnega načrtovanja povečanja zmogljivosti za proizvodnjo energije iz premoga; poziva k večjim prizadevanjem za doseganje trajnostnega energetskega prehoda, ki bo odporen na podnebne spremembe in bo temeljil na obnovljivih virih energije, energetski učinkovitosti in povezovanju energetskih trgov, usmerjal naložbe in zagotavljal podporo delavcem, ki potrebujejo prekvalifikacijo; poziva oblasti BiH, naj se odrečejo novim obratom za pridelavo premoga, ki jih financira Kitajska in so v nasprotju s pravili EU o državni pomoči in zavezami države v okviru zelene agende;
48. priporoča, naj se javne naložbe osredotočijo na trajnostne projekte, usmerjene v napredek socialnega tržnega gospodarstva, spodbujanje zelenega in digitalnega prehoda ter zmanjšanje hude onesnaženosti zraka, vključno z njeno čezmejno naravo, pa tudi v celovito izkoriščanje gospodarskega in naložbenega načrta za Zahodni Balkan; poudarja, da je treba znatno izboljšati predhodne presoje vplivov na okolje s smiselnim sodelovanjem lokalnih skupnosti, civilne družbe in neodvisnih strokovnjakov, da se poveča preglednost, ter da je treba učinkoviteje preganjati kazniva dejanja zoper okolje;
49. poudarja pomen spoštovanja suverenosti BiH pri izvajanju infrastrukturnih projektov v državi, zlasti projektov, ki vključujejo podjetja iz tretjih držav;
Pravna država
50. poudarja, da sta pravna država in reforma pravosodja temelj demokratične preobrazbe, saj zagotavljata pravno varnost, preglednost, dostop do pravnega varstva in nediskriminacijo;
51. poziva, naj se nemudoma sprejmejo ukrepi za odpravo razširjenega selektivnega sodstva, ujetja države, nepotizma, kronizma, korupcije na visoki ravni in infiltracije kriminala, tudi z že dolgo potrebnimi zakonodajnimi posodobitvami v zvezi z integriteto sodstva, preverjanjem premoženja, nasprotjem interesov, javnimi naročili, dostopom do informacij, zaščito prič in prestrukturiranjem podjetij v državni lasti; ponovno poudarja, da je nujno potrebna reforma pravosodja povsod v BiH, da bi izboljšali strokovnost in integriteto sodstva na podlagi 14 ključnih prednostnih nalog in priporočil iz Priebejevega poročila za leto 2019, s čimer bi zagotovili njegovo popolno institucionalno in finančno neodvisnost, odpravili velike zaostanke pri nerešenih zadevah in okrepili spremljanje uspešnosti pravosodnih akterjev; obžaluje, da nosilci političnih in pravosodnih funkcij to reformo ovirajo;