7.2.2023
SK
Úradný vestník Európskej únie
C 47/65 Utorok 5. júla 2022
— so zreteľom na správu Európskej agentúry pre bezpečnosť a ochranu zdravia pri práci (EU-OSHA) zo 7. decembra 2020 s názvom Prevencia muskuloskeletálnych porúch u rôznorodej pracovnej sily: rizikové faktory pre ženy, migrantov a LGBTI pracovníkov, — so zreteľom na správu agentúry EU-OSHA zo 7. októbra 2011 s názvom Podpora duševného zdravia na pracovisku – správa o osvedčených postupoch, — so zreteľom na správu agentúry EU-OSHA z 22. októbra 2021 s názvom Telepráca a zdravotné riziká v súvislosti s pandémiou ochorenia COVID-19: dôkazy z praxe a politické dôsledky, — so zreteľom na stanovisko Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru z 12. decembra 2012 s názvom Európsky rok duševného zdravia – lepšia práca, lepšia kvalita života (15), — so zreteľom na stanovisko expertnej skupiny Komisie pre účinné spôsoby investovania do zdravia z 23. júna 2021 o podpore duševného zdravia zdravotníckych pracovníkov a iných dôležitých pracovníkov, — so zreteľom na spoločnú správu agentúry EU-OSHA a nadácie Eurofound z 13. októbra 2014 s názvom Pychosociálne riziká v Európe: výskyt a stratégie prevencie, — so zreteľom na prieskum skúseností zamestnancov spoločnosti Willis Towers Watson z roku 2021, — so zreteľom na petície predložené Výboru pre petície, napríklad č. 0956/2018 a č. 1186/2018, — zo zreteľom na článok 54 rokovacieho poriadku, — so zreteľom na správu Výboru pre zamestnanosť a sociálne veci (A9-0184/2022), A. keďže právo na fyzické a duševné zdravie je základným ľudským právom a keďže každý človek má právo na najvyššiu dosiahnuteľnú úroveň zdravia; keďže WHO definuje duševné zdravie ako „stav duševnej pohody, ktorý ľuďom umožňuje vyrovnať sa so životným stresom, realizovať svoje schopnosti, dobre sa učiť a pracovať a prispievať k svojej komunite“ (16); keďže duševné zdravie súvisí aj s ďalšími základnými právami, ako je právo na ľudskú dôstojnosť, zakotvenými v článku 1 Charty základných práv EÚ, a právo na nedotknuteľnosť osoby vrátane duševnej nedotknuteľnosti, ako je zakotvené v článku 3 charty; B. keďže z výskumu vyplýva, že pandémia ochorenia COVID-19 ovplyvnila organizačné a riadiace postupy a zmenila pracovné podmienky mnohých pracovníkov v Európe, čo malo dôsledky na pracovný čas, pohodu a fyzické prostredie na pracovisku; keďže na zdravotníckych pracovníkov a dôležitých pracovníkov sa kladú mimoriadne nároky; keďže títo pracovníci sa museli vyrovnať s náročným pracovným prostredím, nedostatočnou ochranou a obavami o svoju bezpečnosť, čo malo negatívny psychologický vplyv; keďže pochopenie problémov duševného zdravia na pracovisku znamená nielen poznať duševné poruchy v súlade s diagnostickými kritériami Medzinárodnej klasifikácie chorôb pre štatistiku úmrtnosti a chorobnosti (napr. depresia) (17), ale aj snažiť sa podporovať pohodu, predchádzať nedorozumeniam a stigmatizácii a navrhovať a realizovať správne opatrenia a liečbu na zvládnutie týchto porúch (18); C. keďže pandémia spôsobila prudký nárast opatrovateľských povinností v kombinácii s prácou, čo neúmerne postihlo ženy a prehĺbilo rodové rozdiely v neplatenej starostlivosti; keďže to malo negatívny vplyv na duševné zdravie ľudí s opatrovateľskými povinnosťami, keďže mnohí pracovníci sa museli vyrovnať s oveľa väčším stresom tým, že na seba prevzali zintenzívnené opatrovateľské povinnosti spojené s domácou výučbou a so starostlivosťou o deti počas obmedzenia pohybu alebo poskytovali neformálnu starostlivosť či vykonávali akýkoľvek iný druh práce pre závislých príbuzných;
(15) (16) (17) (18)
Ú. v.
EÚ C 44, 15.2.2013, s. 36.
Informačný list WHO, Duševné zdravie: posilnenie našej reakcie, 17. júna 2022.
Medzinárodná klasifikácia chorôb pre štatistiku úmrtnosti a chorobnosti, „Problémy spojené so zamestnaním alebo nezamestnanosťou“.
Zoznam duševných porúch podľa informačného listu WHO o duševných poruchách, 8. júna 2022.