C 47/222
SK
Úradný vestník Európskej únie
7.2.2023
Štvrtok 7. júla 2022
a iným formám zakázaného správania, najmä v rámci úsilia o zvýšenie svojej prítomnosti mimo EÚ; naliehavo vyzýva EIB, aby rozšírila svoju spoluprácu s vnútroštátnymi orgánmi v partnerských krajinách; pripomína, že regionálne ústredie v Nairobi funguje od roku 2019; víta rozhodnutie z novembra 2021 o jeho zmene na nové centrum EIB v Nairobi na podporu spolupráce s Keňou, Afrikou, Tímom Európa a globálnymi partnermi, ktoré prispeje k lepšiemu zohľadneniu priorít súkromných a verejných investícií a rozšíreniu odborných znalostí o opatreniach v oblasti klímy, inovácií a digitálnych investícií;
32. zdôrazňuje význam súdržnosti, doplnkovosti a účinnosti financovania rozvoja; v tejto súvislosti vyzýva EIB, aby posilnila spoluprácu s kľúčovými partnermi; vyzýva EIB, aby umožnila účasť menších aktérov financovania rozvoja na svojich operáciách; okrem toho vyzýva EIB, aby kládla väčší dôraz na prilákanie súkromných investícií a mobilizáciu domácich zdrojov v menej rozvinutých krajinách;
Transparentnosť a riadenie
33. pripomína celkový cieľ zverejňovať informácie o projektoch tri týždne pred ich schválením radou EIB; je znepokojený poklesom transparentnosti, najmä pokiaľ ide o včasné zverejňovanie informácií o projektoch; pripomína, že v roku 2010 bolo tri týždne pred schválením správnou radou zverejnených 96,1 % všetkých projektov, pričom v roku 2020 to bolo už iba 60 %; konštatuje, že podľa EIB je tento klesajúci trend dôsledkom väčšej angažovanosti EIB v spolupráci so spoločnosťami v súkromnom sektore; vyjadruje poľutovanie nad čoraz väčším využívaním ustanovení o obchodnom tajomstve; v tejto súvislosti uznáva osobitný význam ustanovení o obchodnom tajomstve, najmä pre MSP, ako aj transparentnosti ako kľúčového prvku ochrany demokratických zásad vrátane ľudských práv, a vyzýva EIB, aby zabezpečila rovnováhu medzi nimi so zreteľom na to, že finančné prostriedky EIB sú verejné prostriedky a mali by vždy podliehať verejnej kontrole a zodpovednosti; vyzýva na väčšiu transparentnosť a zodpovednosť, a to aj voči inštitúciám EÚ, a najmä Európskeho parlamentu; okrem toho zdôrazňuje, že niektoré nedávne projekty, ktoré si vyžadovali posúdenie vplyvov na životné prostredie, boli uverejnené až po schválení; ďalej pripomína, že najlepším bežným postupom, pokiaľ ide o súkromných investorov, je zverejniť všetky projekty aspoň 30 dní pred schválením a že Medzinárodná finančná korporácia (člen skupiny Svetovej banky), ktorá financuje len projekty v súkromnom sektore, uverejňuje posúdenia vplyvu na životné prostredie 60 dní pred prijatím rozhodnutí o financovaní; pripomína, že spoločnosti kótované na burze musia fungovať podľa platných predpisov kapitálového trhu, ktoré musia obsahovať ustanovenia o výmene informácií; poukazuje na nedávne odporúčania európskej ombudsmanky týkajúce sa toho, že EIB musí zaujať „ambicióznejší prístup k svojej praxi zverejňovania informácií“, konať v súlade s právnymi predpismi EÚ o transparentnosti a byť transparentnejšia, pokiaľ ide o potenciálny vplyv projektov, ktoré financuje, na životné prostredie; naliehavo vyzýva EIB, aby tieto odporúčania čo najskôr vykonala;
34. opakuje svoju žiadosť o uzatvorenie medziinštitucionálnej dohody medzi Európskym parlamentom a EIB s cieľom zlepšiť prístup k dokumentom a údajom EIB a posilniť demokratickú zodpovednosť vrátane možnosti predkladať EIB otázky na písomné zodpovedanie a organizovať vypočutia a ekonomický dialóg;
35. vyzýva EIB, aby zintenzívnila podávanie správ Európskeho parlamentu o svojich rozhodnutiach, dosiahnutom pokroku a vplyve svojich úverových činností, a to najmä prostredníctvom pravidelných štruktúrovaných dialógov;
36. považuje novú politiku transparentnosti za premárnenú príležitosť; vyzýva EIB, aby zvážila kritické posúdenia, a vyjadruje poľutovanie nad tým, že EIB čiastočne odignorovala veľmi jasné požiadavky Európskeho parlamentu na zlepšenie jej politiky transparentnosti v súlade s najlepšími postupmi a normami iných finančných inštitúcií; víta zverejnenie vyhlásení o vplyve doplnkovosti operácií EIB ako súčasť jej rámca na meranie doplnkovosti a vplyvu; vyjadruje poľutovanie nad tým, že nová politika prináša v aktívnom zverejňovaní len malý pokrok, a to aj v prípade projektov v hodnote viac ako 50 miliónov EUR realizovaných finančnými sprostredkovateľmi, a to aj napriek tomu, že EIB musí fungovať na základe „predpokladu zverejňovania“, aby mohla plniť svoje poslanie ako verejná banka EÚ; konštatuje, že nová politika nevytvorila povinnosť EIB aktívne zverejňovať informácie o výbere projektov, najmä informácie o hĺbkovej analýze, pred rozhodnutím rady EIB podľa postupov medzinárodných finančných inštitúcií; je tiež znepokojený výnimkami, pokiaľ