SK
C 47/132
Úradný vestník Európskej únie
7.2.2023
Streda 6. júla 2022
C. keďže je potrebné obnoviť spoločenskú zmluvu a znovu vybudovať dôveru;
D. keďže v septembri 2015 sa všetky krajiny zaviazali k ambicióznemu programu, ako spoločne riešiť globálne výzvy – k Agende OSN 2030 pre udržateľný rozvoj;
E. keďže hoci multilateralizmus zostáva najlepším organizačným systémom na riešenie globálnych výziev, je nutné uznať, že sa ťažko hľadá spôsob, ako ho účinne uplatňovať;
F. keďže svet vstúpil do novej multipolárnej éry, ktorá sa vyznačuje veľkým rizikom turbulencií, konfrontácií a nestability a veľkou geopolitickou súťažou zahŕňajúcou netradičné hrozby a konflikty, ako sú hybridné a kybernetické útoky, hybridná vojna a dezinformácie, ku ktorým často dochádza mimo pozornosti verejnosti, ale majú významný vplyv na bezpečnosť EÚ a celého sveta, pričom nemáme vhodné nástroje na to, aby sme na ne reagovali; keďže existuje riziko, že kapacita súčasného multilaterálneho systému poskytovať účinné a inkluzívne riešenia nebude postačovať na súčasné globálne výzvy;
G. keďže globálny poriadok je zároveň čoraz viac konfrontovaný s politickými otázkami a výzvami, ktoré si vyžadujú opatrenia na medzinárodnej úrovni vrátane účinného globálneho politického dialógu, spolupráce a zbližovania postojov s cieľom nájsť udržateľné riešenia, ktoré dokážu priniesť výsledky, koordinované opatrenia a spoločné normy v rámci poriadku založeného na pravidlách, ktorý je schopný účinne prinášať výsledky v záujme všetkých a podporovať ľudské práva a právny štát; keďže tieto normy by mali prispievať k medzinárodnému mieru, stabilite a udržateľnému rozvoju; keďže EÚ stojí za medzinárodnými právnymi predpismi a normami;
H. keďže svet je čoraz prepojenejší, v dôsledku čoho sú aktéri na medzinárodnej scéne čoraz viac vzájomne závislí a výzvy zložitejšie; keďže z toho vyplývajúce viacúrovňové problémy si vyžadujú kolektívne konanie, flexibilné štruktúry a zapojenie všetkých zainteresovaných strán;
I.
keďže súčasný multilaterálny poriadok vychádza z globálneho poriadku po roku 1945, ktorý nemusí úplne odrážať súčasný svet, pretože nie všetci súčasní globálni aktéri boli riadne zohľadnení pri navrhovaní multilaterálnej architektúry;
J.
keďže sa upúšťa od globálnych politík a noriem kontroly zbrojenia, odzbrojenia a nešírenia zbraní a dochádza k ich oslabeniu, a to všetko v čase, keď rastie predaj konvenčných zbraní, zvyšuje sa miera autonómie zbraňových systémov a investuje sa do nových zbraní hromadného ničenia;
K. keďže multilateralizmus ako mierový prostriedok organizácie vzťahov medzi suverénnymi štátmi je čoraz viac spochybňovaný, a to čiastočne v dôsledku zmien v medzinárodnom systéme, ako je napríklad príchod nových aktérov na globálnu scénu a z toho prameniace hybridné hrozby, napätie vyplývajúce z povahy multilaterálnych inštitúcií a potreba reformovať desaťročia staré inštitúcie, prehlbujúca sa priepasť medzi verejnou mienkou a inštitúciami, nárast antiglobalizačných nálad, úbytok tradične dominantných geopolitických mocností a následný úpadok globálnych slobôd a demokracie; keďže pandémia ochorenia COVID-19 a jej bezprecedentný vplyv na medzinárodné spoločenstvo tieto zmeny posilnili a urýchlili; keďže sme na začiatku novej éry, ktorá ohrozuje viac ako sedemdesiat rokov pokroku a relatívneho mieru a upevňuje éru autoritárskej politiky usilujúcej sa o oslabenie medzinárodného poriadku založeného na pravidlách, medzinárodnom práve a zásadách právneho štátu, zodpovednosti, demokracie a ľudských práv, rodovej rovnosti a rozmanitosti; keďže kombinácia vnútroštátnych populistických impulzov, rozličných a meniacich sa cieľov a nedostatočných metód vykonávania a zodpovednosti núti multilaterálny systém čeliť trom prepojeným krízam: kríze moci, relevantnosti a legitimity, ktoré sú dôsledkom nedostatku politickej vôle a koordinácie, najmä zo strany Západu;
L. keďže kríza multilateralizmu môže byť príležitosťou na obnovenie konsenzu v otázke medzinárodného poriadku založeného na multilateralizme a právnom štáte prostredníctvom efektívnej spolupráce, solidarity a koordinácie; keďže EÚ by mala podporovať iniciatívy zamerané na začlenenie názorov občianskej spoločnosti do rozhodovacích procesov na multilaterálnych fórach, ako je OSN; keďže EÚ by sa mala zasadzovať za zriadenie Parlamentného zhromaždenia OSN v rámci systému OSN s cieľom zvýšiť demokratický charakter, demokratickú zodpovednosť a transparentnosť globálneho riadenia;