C 47/168
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
7.2.2023
Miercuri, 6 iulie 2022
94. îndeamnă Comisia să sprijine țările partenere în dezvoltarea unor practici agricole durabile, inclusiv agroecologie, cu scopul de a spori fertilitatea solului, de a maximiza biodiversitatea și de a îmbunătăți eficiența utilizării apei ca elemente-cheie pentru o mai bună securitate alimentară; ia act de problemele generate de schimbările climatice și de declinul biodiversității și de efectele negative ale acestora asupra securității alimentare și nutriționale, precum și de necesitatea de a furniza resursele necesare pentru adaptarea la schimbările climatice și atenuarea acestora;
95. remarcă faptul că există multe abordări agronomice și agroecologice care pot aduce beneficii altor tipuri de climă și altor situații, precum combinarea culturilor, „policulturile”, agrosilvicultura, inclusiv utilizarea arborilor leguminoși care sunt deosebit de adecvați pentru a face umbră și a proteja alte culturi și animalele și pentru atragerea și/sau extinderea circuitului apei și/sau a retenției apei;
96. evidențiază că distrugerea pădurilor tropicale este o pierdere ireversibilă din punctul de vedere al biodiversității și al capacității de sechestrare a carbonului, precum și din cel al habitatului și modurilor de viață ale comunităților indigene care trăiesc în păduri; reamintește că pădurile contribuie masiv la atingerea obiectivelor climatice, la protejarea biodiversității și la prevenirea deșertificării și a eroziunii extreme a solului; consideră că eforturile de conservare axate, de exemplu, pe păduri, fauna sălbatică și ecosistemele marine și costiere trebuie intensificate prin utilizarea cadrelor de reglementare, a unor resurse suficiente și a datelor științifice și trebuie însoțite de acțiuni de refacere și gestionare a ecosistemelor;
97.
solicită să se țină seama de legătura dintre sănătatea publică și biodiversitate, în conformitate cu principiul „Sănătatea tuturor”; îndeamnă UE și țările partenere să recunoască și să protejeze drepturile popoarelor indigene de proprietate cutumiară și control asupra terenurilor și resurselor lor naturale, astfel cum se prevede în Declarația ONU privind drepturile popoarelor indigene și în Convenția nr.
169 a Organizației Internaționale a Muncii, precum și să respecte principiul consimțământului liber, prealabil și în cunoștință de cauză;
98. reamintește că practicile nesustenabile de intensificare a agriculturii sunt cauze majore ale degradării biodiversității la nivel mondial, inclusiv eroziunea genetică a soiurilor de culturi și de creștere a animalelor; reamintește că strategia „De la fermă la consumator” urmărește să reducă treptat, până în 2030, utilizarea și riscul general al pesticidelor chimice și periculoase din agricultură și să promoveze practici alternative; subliniază că țările sărace sunt destinatarii unei părți importante a substanțelor periculoase; salută, prin urmare, intenția Comisiei de a prezenta o propunere pentru încetarea acestei practici în cadrul Strategiei UE pentru promovarea sustenabilității în domeniul substanțelor chimice; îndeamnă însă Comisia să promoveze alternative sustenabile și ieftine la utilizarea acestor pesticide pentru a evita perturbările grave la nivelul securității alimentare în țările în curs de dezvoltare, care ar agrava foametea în rândul celor mai vulnerabile populații; solicită sprijin specific pentru educarea și formarea privind abordările sustenabile de protecție a plantelor și alternative la pesticide, precum și reducerea la minimum a expunerii la substanțe periculoase;
99. condamnă standardele duble ale UE în ceea ce privește pesticidele, care permit exportul din UE al substanțelor periculoase interzise în UE; subliniază că utilizarea unor pesticide în agricultura intensivă în țările în curs de dezvoltare, pe lângă că aduce prejudicii mediului, afectează sănătatea lucrătorilor; solicită educarea și formarea în ceea ce privește practicile de protecție sustenabilă a plantelor, practicile agroecologice și practicile agriculturii ecologice;
100. reamintește că rapoartele recente au constatat că sistemele alimentare contribuie cu până la o treime din emisiile de gaze cu efect de seră, până la 80 % din pierderea biodiversității și utilizează până la 70 % din apa dulce; subliniază totodată că sistemele sustenabile de producție alimentară ar trebui să fie recunoscute ca o soluție esențială la aceste provocări existente și că este posibil să se hrănească o populație mondială în creștere, protejându-ne în același timp planeta;
101. solicită ca UE să își îndeplinească în mod activ angajamentele asumate în cadrul Anului de acțiune pentru nutriție 2021, în special cele rezultate în urma Summitului ONU privind sistemele alimentare și a Summitului privind nutriția pentru creștere și să joace un rol central în cooperarea cu comunitățile indigene în cadrul acestor eforturi, în concordanță cu propria sa strategie „De la fermă la consumator”; salută decizia Comisiei Europene de a deveni partener major în opt coaliții ale Summitului ONU privind sistemele alimentare;