7.2.2023.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 47/91 Trešdiena, 2022. gada 6. jūlijs
R. tā kā pēc ANO aptauju datiem 47 % Bosnijas iedzīvotāji vecumā no 18 līdz 29 gadiem apsver iespēju uz laiku vai pavisam emigrēt, jo ir zaudējuši ilūzijas par savā valstī piedāvātajām nākotnes izredzēm; tā kā saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Iedzīvotāju fonda ziņojumu Bosniju un Hercegovinu katru gadu pamet aptuveni 50 000-55 000 iedzīvotāju, kuru vidū pārsvarā ir kvalificēti darbinieki un speciālisti;
S. tā kā notiesāto kara noziedznieku oficiāla un neoficiāla glorificēšana, etniskā vai reliģiskā segregācija un diskriminācija ir pretrunā Eiropas projekta būtībai; tā kā ir nekavējoties jānodrošina, ka holokausta, genocīda, kara noziegumu un noziegumu pret cilvēci noliegšana efektīvi tiek pasludināta par nelikumīgu,
T. tā kā Bosnija un Hercegovina pašlaik saskaras ar lielāko nestabilitāti kopš 1992.–1995. gada kara; tā kā konkrēti Bosnijas un Hercegovinas sastāvā esošās Serbu Republikas administratīvās vienības politiskie vadītāji pauž musinošus izteikumus un iesaistās destabilizējošās darbībās ar mērķi izstāties no valsts iestādēm (tostarp militārajām, nodokļu sistēmas un tiesu iestādēm) un izveidot neatkarīgas iestādes, kas ir Deitonas miera līguma pārkāpums; tā kā konkrēti ārvalstu politiskie dalībnieki aktīvi atbalsta Milorad Dodik vadītās Bosnijas serbu vadības kaitnieciskos un separātiskos centienus;
U. tā kā Padome 2022. gada 18. martā pieņēma Lēmumu (KĀDP) 2022/450 (9), ar kuru tika pagarināts pašreizējais sankciju režīms personām, kas apdraud Bosnijas un Hercegovinas suverenitāti, teritoriālo integritāti un konstitucionālo kārtību vai Deitonas miera līgumu;
V. tā kā Padome regulāri pauž atbalstu Bosnijas un Hercegovinas suverenitātei, vienotībai un teritoriālajai integritātei;
W. tā kā ārvalstu tieša un pastarpināta ļaunprātīga iejaukšanās un dezinformācija cenšas radīt nesaskaņas starp dažādām kopienām un destabilizēt šo reģionu, jo īpaši ņemot vērā Krievijas iebrukumu Ukrainā,
Demokrātisko iestāžu darbība
1. uzsver, ka pievienošanās ES tempu nosaka tas, kā tiek īstenotas reformas ar mērķi garantēt demokrātisku iestāžu pienācīgu darbību, kuras pamatā ir tiesiskums, laba pārvaldība un pamattiesības;
2. mudina Bosniju un Hercegovinu un visus tās politiskos dalībniekus parādīt apņemšanos un veikt nozīmīgus soļus ES dalības panākšanā, virzoties uz priekšu 14 svarīgo prioritāšu īstenošanā, īpaši atjaunojot tiesu iestāžu neatkarību, stiprinot tiesiskumu un tā vērtības un principus valsts iestādēs, pastiprinot un uzlabojot cīņu pret korupciju un organizēto noziedzību, veicinot un nodrošinot mediju brīvību un pilsoniskajai sabiedrībai labvēlīgu vidi un aizsargājot neaizsargātas grupas;
3. pauž nožēlu, ka vairāk nekā 25 gadus pēc kara beigām valstī joprojām valda sašķeltība, kuru veicina politiskā elite, tiek īstenoti separātisma centieni un ir augsts korupcijas līmenis, un šie iemesli veicina ievērojamu intelektuālā darbaspēka emigrāciju un demogrāfisko lejupslīdi, kuras iemesls ir izredžu trūkums;
4. atzinīgi vērtē ES un Bosnijas un Hercegovinas SAPK 2021. gada 17. jūnija sanāksmi un tās reglamenta pieņemšanu un uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt tās darbību, izmantojot iekļaujošu politisko dialogu un regulāru sadarbību; tomēr pauž nožēlu par to, ka Bosnijas kolēģi nav patiesi iesaistījušies aktīvas konstruktīvas parlamentārās sadarbības izveidē, kas palīdzētu īstenot no 3. prioritāti no 14 galvenajām prioritātēm;
5. atkārtoti pauž nepārprotamu atbalstu Bosnijas un Hercegovinas pilsoniskajai demokrātiskajai pārveidei ar Eiropas integrācijas palīdzību, balstoties uz vienotību, suverenitāti un teritoriālo integritāti, kuras pamatā ir visu Bosnijas un Hercegovinas iedzīvotāju vienlīdzības un nediskriminācijas principi, kā paredzēts konstitūcijā, un saskaņā ar Eiropas Cilvēktiesību tiesas lēmumiem;
(9)
OV L 91, 18.3.2022., 22. lpp.