C 47/222
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
7.2.2023.
Ceturtdiena, 2022. gada 7. jūlijs
aicina EIB steidzami stiprināt mehānismus krāpšanas, korupcijas un citu aizliegtu darbību apkarošanai, īpaši ņemot vērā tās centieniem palielināt savu klātbūtni ārpus ES; mudina EIB paplašināt sadarbību ar valstu iestādēm partnervalstīs; atgādina, ka kopš 2019. gada Nairobi darbojas bankas reģionālā mītne; atzinīgi vērtē 2021. gada novembra lēmumu to pārveidot par EIB jauno Nairobi centru, kas atvieglos sadarbību ar Keniju, Āfriku, Eiropas komandu un globālajiem partneriem, palīdzēs labāk atspoguļot privāto un publisko investīciju prioritātes un paplašinās speciālās zināšanas par rīcību klimata jomā, inovāciju un digitālajām investīcijām;
32. uzsver attīstības finansējuma saskaņotības, papildināmības un efektivitātes nozīmi; šajā sakarībā aicina EIB stiprināt sadarbību ar galvenajiem partneriem; aicina EIB veicināt mazāku attīstības finansēšanas dalībnieku līdzdalību tās darbībās; turklāt aicina EIB lielāku uzmanību pievērst privāto investīciju piesaistīšanai un vietējo resursu mobilizēšanai mazāk attīstītajās valstīs;
Pārredzamība un pārvaldība
33. atgādina, ka vispārējais mērķis ir publicēt informāciju par projektiem trīs nedēļas pirms to apstiprināšanas EIB Valdē; pauž bažas par pārredzamības samazināšanos, jo īpaši attiecībā uz informācijas par projektiem savlaicīgu publiskošanu; atgādina, ka 2010. gadā 96,1 % no visiem projektiem tika publicēti trīs nedēļas pirms apstiprināšanas Valdē un 2020. gadā šis rādītājs nokritās līdz pat 60 %; norāda, ka saskaņā ar EIB sniegto informāciju šāds kritums ir saistīts ar EIB ciešāko sadarbību ar privātā sektora uzņēmumiem; pauž nožēlu par to, ka arvien vairāk tiek piemēroti noteikumi par uzņēmējdarbības konfidencialitāti; šajā sakarībā atzīst, ka īpaši svarīgi ir gan noteikumi par uzņēmējdarbības konfidencialitāti, jo īpaši MVU gadījumā, gan pārredzamība kā demokrātisko principu, tostarp cilvēktiesību, aizsardzības pamatelements, un aicina EIB panākt līdzsvaru starp šiem faktoriem, paturot prātā, ka EIB līdzekļi ir publiski līdzekļi un ka tie vienmēr būtu jāpakļauj publiskai kontrolei un pārskatatbildībai; prasa nodrošināt lielāku pārredzamību un pārskatatbildību, tostarp ES iestādēm un īpaši Parlamentam; turklāt uzsver, ka daži nesenie projekti, kuriem bija nepieciešams ietekmes uz vidi novērtējums, tika publicēti tikai pēc to apstiprināšanas; turklāt atgādina, ka labākais standarts attiecībā uz privātajiem ieguldītājiem ir publicēt visus projektus vismaz 30 dienas pirms to apstiprināšanas un ka Starptautiskā Finanšu korporācija (Pasaules Bankas grupas dalībniece), kas finansē tikai privātā sektora projektus, publicē ietekmes uz vidi novērtējumus 60 dienas pirms finansēšanas lēmumu pieņemšanas; atgādina, ka biržā kotētiem uzņēmumiem ir jādarbojas saskaņā ar piemērojamiem kapitāla tirgus noteikumiem, tostarp informācijas apmaiņas prasībām; norāda uz Eiropas Ombuda nesenajiem ieteikumiem par to, ka EIB ir jāpieņem vērienīgāka pieeja savai informācijas atklāšanas praksei, jārīkojas saskaņā ar ES pārredzamības tiesību aktiem un jābūt pārredzamākai attiecībā uz tās finansēto projektu iespējamo ietekmi uz vidi; mudina EIB pēc iespējas drīzāk īstenot šos ieteikumus;
34. atgādina savu pieprasījumu noslēgt iestāžu nolīgumu starp Parlamentu un EIB, lai uzlabotu piekļuvi EIB dokumentiem un datiem un sekmētu demokrātisko pārskatatbildību, tostarp spēju iesniegt EIB jautājumus, uz kuriem jāatbild rakstiski, un rīkot uzklausīšanas un dialogus par ekonomikas jautājumiem;
35. aicina EIB uzlabot ziņošanu Parlamentam par saviem lēmumiem, panākto progresu un aizdošanas darbību ietekmi, jo īpaši iesaistoties regulāros strukturētos dialogos;
36. uzskata, ka jaunā pārredzamības politika ir neizmantota iespēja; aicina EIB pārdomāt kritisko novērtējumu un pauž nožēlu par to, ka EIB ir daļēji ignorējusi Parlamenta ļoti skaidrās prasības uzlabot tās pārredzamības politiku atbilstoši citu finanšu iestāžu paraugpraksei un standartiem; atzinīgi vērtē to, ka ir publicēti EIB darbību papildināmības ietekmes paziņojumi, kas iekļauti tās papildināmības un ietekmes novērtēšanas sistēmā; pauž nožēlu par to, ka jaunā politika nodrošina tikai nelielus uzlabojumus attiecībā uz publicēšanu pēc savas iniciatīvas, tostarp attiecībā uz projektiem vairāk nekā 50 miljonu EUR vērtībā, ko īsteno ar finanšu starpnieku starpniecību, neraugoties uz prasību, kas paredz EIB darboties, pamatojoties uz “pieņēmumu par informācijas atklāšanu”, lai pildītu savu kā ES publiskās bankas uzdevumu; norāda, ka jaunā politika nenosaka pienākumu EIB pēc savas iniciatīvas publicēt informāciju par projektu atlasi, jo īpaši pienācīgas pārbaudes informāciju, pirms EIB Valde nav pieņēmusi lēmumu, kas ir saskaņā ar starptautisko finanšu iestāžu praksi; pauž bažas arī par izņēmumiem attiecībā uz piekļuvi dokumentiem, kuru pamatā ir trešo personu komerciālās