C 47/168
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
7.2.2023.
Trešdiena, 2022. gada 6. jūlijs
94. mudina Komisiju atbalstīt partnervalstis ilgtspējīgas lauksaimniecības prakses, tostarp agroekoloģijas, izstrādē, lai uzlabotu augsnes auglību, maksimāli palielinātu bioloģisko daudzveidību un uzlabotu ūdens izmantošanas efektivitāti, kas ir galvenie elementi labākai nodrošinātībai ar pārtiku; norāda uz problēmām, ko rada klimata pārmaiņas un biodaudzveidības sarukšana un tās negatīvā ietekme uz pārtiku un uztura nodrošinājumu, kā arī nepieciešamību nodrošināt vajadzīgos resursus, lai pielāgotos klimata pārmaiņām un mazinātu to sekas;
95. norāda, ka pastāv daudzas agronomiskas un agroekoloģiskas pieejas, kas var dot labumu citos klimatiskajos apstākļos un situācijās, piemēram, kultūraugu jaukta audzēšana, polikultūras, agromežsaimniecība, tostarp pākšaugu koku izmantošana, kas ir īpaši labi, lai nodrošinātu citu kultūraugu un dzīvnieku ēnojumu un aizsardzību un piesaistītu un/vai palielinātu ūdens apriti un/vai aizturēšanu;
96. norāda uz to, ka tropu mežu iznīcināšanas rezultātā tiek neatgriezeniski zaudēta biodaudzveidība un oglekļa piesaistītāji, kā arī dzīvotnes un mežos mītošo pirmiedzīvotāju kopienu dzīves veids; atgādina, ka meži sniedz būtisku ieguldījumu klimata mērķu sasniegšanā, biodaudzveidības aizsardzībā un pārtuksnešošanās un ārkārtējas augsnes erozijas novēršanā; uzskata, ka ir jāpastiprina saglabāšanas centieni, kas vērsti, piemēram, uz mežiem, savvaļas dzīvniekiem un jūras un piekrastes ekosistēmām, izmantojot regulējumu, pietiekamus resursus un zinātniskos datus un tie jāpapildina ar ekosistēmu atjaunošanas un pārvaldīšanas darbībām;
97. aicina ņemt vērā saikni starp sabiedrības veselību un biodaudzveidību atbilstīgi pieejai “Viena veselība”; aicina ES un tās partnervalstis atzīt un aizsargāt pirmiedzīvotāju paražu tiesības uz viņu zemi un dabas resursiem, kā arī tiesības tos kontrolēt, kā to paredz ANO Deklarācija par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām un Starptautiskās Darba organizācijas 169. konvencija, kā arī ievērot brīvas, iepriekšējas un informētas piekrišanas principu;
98. atgādina, ka neilgtspējīga lauksaimniecības intensifikācijas prakse ir galvenie bioloģiskās daudzveidības degradācijas cēloņi visā pasaulē, tostarp kultūraugu un lopkopības šķirņu ģenētiskā erozija; atgādina, ka stratēģijas “No lauka līdz galdam” mērķis ir līdz 2030. gadam pakāpeniski samazināt lauksaimniecības ķīmisko un bīstamo pesticīdu vispārējo izmantošanu un risku un veicināt alternatīvu praksi; uzsver, ka nabadzīgās valstis iegūst ievērojamu daļu bīstamo vielu; tādēļ atzinīgi vērtē Komisijas nodomu saistībā ar ES stratēģiju par ilgtspējīgām ķimikālijām iesniegt priekšlikumu, lai izbeigtu šo praksi; tomēr mudina Komisiju veicināt to, ka tiek meklētas ilgtspējīgas un cenu ziņā pieejamas alternatīvas šo pesticīdu izmantošanai, lai izvairītos no nopietniem nodrošinātības ar pārtiku traucējumiem jaunattīstības valstīs, kas palielinātu badu visneaizsargātākajās iedzīvotāju grupās; prasa nodrošināt konkrētu atbalstu izglītībai un apmācībai par ilgtspējīgām augu aizsardzības pieejām un alternatīvām pesticīdu izmantošanai, kā arī maksimālai bīstamo vielu iedarbības samazināšanai;
99. nosoda to, ka ES attiecībā uz pesticīdiem pieļauj dubultus standartus, kas ļauj no ES eksportēt bīstamas vielas, kuras pašā Eiropas Savienībā ir aizliegts izmantot; uzsver, ka dažu pesticīdu izmantošana intensīvajā lauksaimniecībā jaunattīstības valstīs ietekmē ne tikai darba ņēmēju veselību, bet arī nodara kaitējumu videi; aicina nodrošināt izglītību un apmācību par ilgtspējīgu augu aizsardzības, agroekoloģisko un bioloģisko praksi;
100. atgādina, ka nesenajos ziņojumos ir konstatēts, ka pārtikas sistēmas rada līdz pat vienai trešdaļai siltumnīcefekta gāzu emisiju, līdz pat 80 % no bioloģiskās daudzveidības zuduma un izmanto līdz 70 % saldūdens; tomēr uzsver, ka ilgtspējīgas pārtikas ražošanas sistēmas būtu jāatzīst par būtisku šo pašreizējo problēmu risinājumu un ka ir iespējams pabarot arvien pieaugošo pasaules iedzīvotāju skaitu, vienlaikus aizsargājot mūsu planētu;
101. aicina ES aktīvi pildīt uztura jomas rīcības gada (2021. g.) apņemšanās, īpaši tās, kas izriet no ANO samita par pārtikas sistēmām un samita par uzturu izaugsmei un uzņemas galvenā loma sadarbības nodrošināšanā ar pirmiedzīvotāju kopienām; atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas lēmumu būt par nozīmīgu partneri astoņās koalīcijās ANO augstākā līmeņa sanāksmē par pārtikas sistēmām;