7.2.2023.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 47/155 Trešdiena, 2022. gada 6. jūlijs
AB.
tā kā iekļaujošas, efektīvas, noturīgas un ilgtspējīgas pārtikas sistēmas ir būtiskas, lai sasniegtu Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un tās ilgtspējīgas attīstības mērķus; tā kā Covid-19 pandēmija ir izgaismojusi globālo pārtikas sistēmu trūkumus, saasinājusi nevienlīdzību un apdraud visneaizsargātāko cilvēku dzīvi un iztiku; tā kā ar ANO Rīcības desmitgadi tiek aicināts paātrināt kardinālas izmaiņas saturošus risinājumus, lai pievērstos cilvēku un planētas globālajām problēmām — sākot no nabadzības un dzimuma aspektiem līdz klimata pārmaiņām, nevienlīdzībai un finanšu plaisas novēršanai;
AC. tā kā uzturs ir svarīgs jautājums, kas tiek likts pamatā un kas virza vismaz 12 no 17 IAM sasniegšanu un ir nesaraujami saistīts ar citiem svarīgiem ilgtspējīgas attīstības jautājumiem, vai nu tāpēc, ka tas ir atkarīgs no tiem (t. i., ūdens, sanitārija un higiēna, kā arī lauksaimniecība), tāpēc, ka tas dara tos iespēkamus (t. i., veselība, nodarbinātība), vai arī abu iemeslu dēļ (t. i., dzimumu līdztiesība un izglītība);
AD. tā kā 1994. gada Marrākešas nolīgums un jo īpaši Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) Nolīgums par lauksaimniecību ir veicinājuši lauksaimniecības reģionu specializāciju; tā kā šīs specializācijas rezultātā ir izveidojušies reģioni ar augstu eksporta līmeni un citi, kas ir gandrīz pilnībā atkarīgi no importa: tā kā šī situācija nav noturīga pret krīzēm, piemēram, kariem, un ir viens no faktoriem, kas veicina pašreizējo pārtikas nestabilitāti pasaulē;
AE.
tā kā lielā atkarība no pārtikas importa lielā mērā pakļauj iedzīvotājus pasaules tirgus svārstīgumam, jo īpaši personas, kas lielu daļu no saviem ienākumiem tērē ikdienas pārtikas vajadzībām;
AF. tā kā starptautisko tirgu nestabilitāte izraisa pārtikas trūkumu valstīs, kurās nav stingras lauksaimniecības politikas, jo zemu cenu periodi negatīvi ietekmē ražošanas jaudu un izraisa importa pieaugumu, kas padara pilsētu iedzīvotājus neaizsargātus, kad pieaug pasaules cenas;
AG.
tā kā lauksaimniecības politika ir galvenā makroekonomikas politika un sakarā ar to, ka trūkst aizsardzības pret pasaules cenu ārkārtējo svārstīgumu, inflācijas radītais kaitējums jaunietekmes valstīm ir postošs;
AH.
tā kā uztursuverenitāte ir cilvēku un valstu tiesības noteikt savu lauksaimniecības un pārtikas politiku; tā kā šīs koncepcijas mērķis ir ļaut katrai valstij pabarot savus iedzīvotājus un būt pašpietiekamiem un autonomiem; tā kā stratēģijas “No lauka līdz galdam” nolūks samazināt lauksaimnieku atkarību no ārējiem rezultātiem atbilst šai definīcijai;
AI.
tā kā Eiropas zaļajā kursā un stratēģijā “No lauka līdz galdam” ir pieņemtas holistiskas pieejas lauksaimniecībai ne tikai, lai novērstu klimata un bioloģiskās daudzveidības krīzi Eiropā, bet arī lai nodrošinātu pārtikas nodrošinājumu, uzlabotu uzturu un sabiedrības veselību; tā kā tas kalpos par modeli ieguldījumiem attīstības finansējuma jomā, lai izmantotu jaunattīstības valstu izturētspēju un pārtikas pašpietiekamību;
AJ.
tā kā stratēģijas “No lauka līdz galdam” mērķis ir līdz 2030. gadam samazināt lauksaimniecībā izmantoto izejvielu daudzumu un jo īpaši par 50 % samazināt ķīmisko pesticīdu, par 50 % — visbīstamāko pesticīdu un vismaz par 20 % — minerālmēslu kopējo izmantošanu;
AK.
tā kā uzturs ir svarīgs ieguldījums, jo labs uzturs bērna dzīves pirmajās tūkstoš dienās ir izšķirīgi svarīgs, lai pilnībā realizētu fizisko, intelektuālo un cilvēcisko potenciālu; tā kā bads un nepietiekams uzturs negatīvi ietekmē bērnu spējas mācīties un ietekmē priekšlaicīgu mācību pārtraukšanu, rada slogu cilvēkiem un sabiedrībai visa mūža garumā un negatīvi ietekmē cilvēku un valsts ekonomikas attīstību; tā kā tādēļ labs uzturs ir sabiedrības labklājības stūrakmens;
AL. tā kā Covid-19 pandēmijas kulminācijas laikā skolu slēgšanas rezultātā 370 miljoniem bērnu nebija pieejama nodrošināta maltīte skolā, bieži vien viņu vienīgais siltais ēdiens dienā, un tā kā skolu maltīšu programmas ir svarīgs elements cīņā pret bērnu badu un dažādiem malnutrīcijas veidiem; tā kā, no otras puses, nenodrošinātības ar pārtiku