C 47/124
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
7.2.2023.
Trešdiena, 2022. gada 6. jūlijs
32. atkārtoti uzsver, ka ir īpaši būtiski Kosovā institucionalizēt oficiālo valodu apguvi un nodrošināt vienlīdzīgu piekļuvi pakalpojumiem un informācijai oficiālajās valodās; šajā sakarībā atzinīgi vērtē Balkānu studiju nodaļas izveidi Prištinas Universitātē un lēmumu atvērt valodu centru Kosovas oficiālo valodu apguvei;
33. atkārtoti prasa vairāk iekļaut un aizsargāt minoritātēm piederošas personas, tai skaitā romu, aškali, ēģiptiešu, bosniešu, turku un goranu kopienas, kā arī personas ar invaliditāti un pārvietotās personas, nodrošinot tām piekļuvi pienācīgai veselības aprūpei, sociālajai aizsardzībai, izglītībai, tiesu iestādēm, mājokļiem, nodarbinātības iespējām un citiem sociālajiem un sabiedriskajiem pakalpojumiem, kā arī politisko un sociālo lēmumu pieņemšanai, vienlaikus ar sistēmisku institucionālo pieeju efektīvi novēršot intersekcionālas diskriminācijas veidus, ar ko šīs grupas saskaras; mudina pielikt lielākas pūles cīņā pret antičigānismu; mudina valdību paātrināt darbu pie jaunas stratēģijas un rīcības plāna 2021.– 2026. gadam romu, aškali un ēģiptiešu kopienu iekļautībai Kosovā;
34. prasa steidzami pārskatīt vidusskolas mācību grāmatas, kurās tiek sniegta maldinoša informācija un izmantota diskriminējoša valoda un apraksti attiecībā uz etniskajām minoritātēm, seksuālajām minoritātēm un sievietēm; mudina pārvaldes iestādes īstenot ES atbalstīto iniciatīvu “Eiropas Savienības atbalsts pamatizglītībai un vidējai izglītībai”, kurš tika uzsākts 2021. gada beigās un kura mērķis ir atjaunināt šīs mācību grāmatas;
35. uzteic Kosovu par reliģisko kopienu mierīgu līdzāspastāvēšanu un prasa tai pastiprināt centienus nodrošināt minoritāšu grupām vienlīdzīgas iespējas, pienācīgu pārstāvību politiskajā un kultūras dzīvē un aizsargāt un popularizēt tās nacionālo un reliģisko minoritāšu kultūras mantojumu, valodas un tradīcijas; atzinīgi vērtē Kosovas valdības iniciatīvu iekšējā dialoga ietvaros regulāri apspriesties un tikties ar visām kopienām, kas dzīvo Kosovā, un to, ka ir izveidots jauns valdības amats, proti, premjerministra vietnieks minoritāšu un cilvēktiesību jautājumos;
36. atzīst, ka Kosovas konstitūcija ir ļoti progresīva minoritāšu tiesību ziņā; šajā sakarībā norāda, ka lūgumraksts, kuru iesniedza gandrīz 500 cilvēki, kas vēsturiski paši sevi identificē kā bulgārus, un kurš tika reģistrēts Kosovas Asamblejā 2018. gada maijā, joprojām nav izskatīts, un iesaka minētās tiesības nostiprināt tiesību aktos un nodrošināt praksē;
37. uzsver, ka mediju brīvība ir viens no demokrātijas galvenajiem pīlāriem un ka žurnālisti ir jāaizsargā no politiskā spiediena; nosoda politisko spiedienu, kam viņi bieži tiek pakļauti, kā arī stratēģiskas tiesvedības pret sabiedrības līdzdalību izmantošanu, lai viņus iebiedētu, kas arī noved pie pašcenzūras; uzsver, ka neslavas celšana pret žurnālistiem ir nepieņemama; brīdina neizmantot nekādus izteikumus, kas stigmatizē medijus, jo īpaši no amatpersonu un sabiedrībā zināmu cilvēku puses, kuriem būtu jārāda piemērs;
38. norāda, ka mediju vide pēdējos gados ir izkropļota, jo plaša mēroga investīciju rezultātā ir palielinājusies privātā sektora ietekme uz lielākajiem medijiem, un ka tiešsaistes medijus bieži izmanto komerciālai un politiskai šantāžai; atkārtoti norāda, ka ir jāgarantē mediju pārredzamība, tostarp attiecībā uz mediju īpašumtiesībām; atzinīgi vērtē to, ka sabiedriskās raidorganizācijas RTK jaunā padome ir iecelta pārredzamā un uz nopelniem balstītā procesā; prasa rast ilgtspējīgu risinājumu, lai nodrošinātu RTK redakcionālo neatkarību;
39. pauž dziļas bažas par vardarbības ģimenē un ar dzimumu saistītas vardarbības, kā arī vardarbības pret bērniem joprojām augsto līmeni un lielo feminicīda gadījumu skaitu Kosovā un par to, ka tiesu iestādes nepietiekami efektīvi sauc pie atbildības par feminicīda un ar dzimumu saistītas vardarbības gadījumiem; prasa efektīvi īstenot valsts stratēģiju pret vardarbību ģimenē un ar dzimumu saistītu vardarbību; uzsver, ka izglītībai ir būtiska nozīme cīņā pret diskrimināciju dzimuma dēļ; uzsver nepieciešamību nodrošināt aizsardzības, profilakses un iztiesāšanas sistēmas pienācīgu darbību attiecībā uz jebkādiem ar dzimumu saistītas vardarbības veidiem, tostarp palielinot tādu tiesībaizsardzības darbinieku un tiesnešu skaitu, kuri pārzina dzimumsensitīvus jautājumus, sniedzot atbalstu sieviešu patversmēm un juridisko palīdzību cietušajiem, kā arī īstenojot sabiedrības izpratnes veicināšanas kampaņas;