2023 2 7
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 47/65 2022 m. liepos 5 d., antradienis
— atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 7 d.
Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūros (EU-OSHA) ataskaitą „Raumenų ir kaulų sistemos sutrikimų prevencija ir didėjanti darbo jėgos įvairovė.
Rizikos veiksniai dirbančioms moterims, migrantams ir LGBTI asmenims“, — atsižvelgdamas į 2011 m. spalio 7 d.
EU-OSHA ataskaitą „Psichikos sveikatos skatinimas darbo vietoje.
Gerosios praktikos ataskaita“, — atsižvelgdamas į EU-OSHA 2021 m. spalio 22 d. ataskaitą „Nuotolinis darbas ir pavojus sveikatai COVID-19 pandemijos aplinkybėmis.
Šios srities įrodymai ir poveikis politikai“, — atsižvelgdamas į 2012 m. gruodžio 12 d.
Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „Europos psichikos sveikatos metai – geresnis darbas, geresnė gyvenimo kokybė“ (15), — atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 23 d. Komisijos Efektyvių investicijų į sveikatą būdų ekspertų grupės nuomonę „Sveikatos darbuotojų ir kitų ypatingos svarbos darbuotojų psichikos sveikatos rėmimas“, — atsižvelgdamas į bendrą 2014 m. spalio 13 d.
EU-OSHA ir EUROFOUND ataskaitą „Psichosocialinė rizika Europoje.
Paplitimas ir prevencijos strategijos“, — atsižvelgdamas į 2021 m. Williso Towerso Watsono darbuotojų patirties tyrimą, — atsižvelgdamas į Peticijų komitetui pateiktas peticijas, pvz., Nr.
0956/2018 ir 1186/2018, — atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, — atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą (A9-0184/2022), A. kadangi teisė į fizinę ir psichikos sveikatą yra pagrindinė žmogaus teisė ir kadangi kiekvienas žmogus turi teisę į aukščiausius siektinus sveikatos standartus; kadangi PSO psichikos sveikatą apibrėžia taip: „Psichikos sveikata – tai gerovės būsena, kuri leidžia asmeniui įveikti daugelį gyvenimo sunkumų, naudoti savo gebėjimus, gerai mokytis ir gerai dirbti bei dalyvauti visuomenės gyvenime“ (16); kadangi psichikos sveikata taip pat yra susijusi su kitomis pagrindinėmis teisėmis, pvz., teise į žmogaus orumą, kaip įtvirtinta ES pagrindinių teisių chartijos 1 straipsnyje, bei teise į asmens neliečiamybę, įskaitant chartijos 3 straipsnyje nurodytą psichinę neliečiamybę; B. kadangi moksliniai tyrimai rodo, kad COVID-19 pandemija pakeitė organizacinę ir valdymo praktiką, taip pat daugelio Europos darbuotojų darbo sąlygas, o tai savo ruožtu turėjo įtakos darbo laikui, gerovei ir fizinei darbo vietos aplinkai; kadangi sveikatos priežiūros specialistams ir ypatingos svarbos darbuotojams teko ypač didelis krūvis; kadangi dėl daug jėgų reikalaujančio darbo, nepakankamos apsaugos ir dėl savo saugumo kylančios baimės šie darbuotojai patyrė neigiamą psichologinį poveikį; kadangi psichikos sveikatos problemų darbo vietoje supratimas reiškia ne tik psichikos sutrikimų (pvz., depresijos) atpažinimą pagal Tarptautinės ligų klasifikacijos mirtingumo ir sergamumo statistikai diagnostikos kriterijus (17), bet ir siekį skatinti gerovę, vengti nesusipratimų ir stigmatizacijos, taip pat kurti ir taikyti tinkamas priemones ir šių sutrikimų gydymą (18); C. kadangi dėl pandemijos padaugėjo priežiūros pareigų, kurios buvo atliekamos dirbant, o tai padarė neproporcingai didelį poveikį moterims ir padidino lyčių nelygybę neapmokamų priežiūros darbų srityje; kadangi tai neigiamai paveikė priežiūros pareigų turinčių darbuotojų psichikos sveikatą – daugelis jų patyrė daug daugiau streso, nes per karantiną ėmėsi daugiau priežiūros pareigų, susijusių su vaikų mokymo namuose ir vaikų priežiūra, teikė neformaliąją priežiūrą arba atliko kitus darbus jų išlaikomiems artimiesiems;
(15) (16) (17) (18)
OL C 44, 2013 2 15, p. 36.
PSO faktų suvestinė, „Psichikos sveikata: mūsų atsako stiprinimas“, 2022 m. birželio 17 d.
Tarptautinė ligų klasifikacija mirtingumo ir sergamumo statistikai, „Su užimtumu ar nedarbu susijusios problemos“.
Psichikos sutrikimų sąrašas, pateiktas PSO faktų suvestinėje apie psichikos sutrikimus, 2022 m. birželio 8 d.