C 47/222
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2023 2 7
2022 m. liepos 7 d., ketvirtadienis
mechanizmus, ypač atsižvelgiant į pastangas didinti veiklos mastą už ES ribų; primygtinai ragina EIB plėsti bendradarbiavimą su šalių partnerių nacionalinėmis valdžios institucijomis; primena, kad nuo 2019 m. veikia Nairobio regioninė būstinė; palankiai vertina 2021 m. lapkričio mėn. sprendimą transformuoti ją į naują EIB Nairobio centrą, sudarant palankesnes sąlygas bendradarbiavimui su Kenija, Afrika, Europos komanda ir pasauliniais partneriais, prisidedant prie geresnio privačių ir viešųjų investicijų prioritetų svarstymo ir plečiant ekspertines žinias klimato politikos veiksmų, inovacijų ir skaitmeninių investicijų srityse;
32. pabrėžia vystymosi finansavimo nuoseklumo, papildomumo ir veiksmingumo svarbą; atsižvelgdamas į tai, ragina EIB stiprinti bendradarbiavimą su pagrindiniais partneriais; ragina EIB sudaryti palankesnes sąlygas mažesniems vystymosi finansavimo subjektams dalyvauti jo operacijose; be to, ragina EIB daugiau dėmesio skirti privačių investicijų pritraukimui bei vidaus išteklių sutelkimui mažiau išsivysčiusiose šalyse;
Skaidrumas ir valdymas
33. primena, kad bendras tikslas – paskelbti informaciją apie projektus likus trims savaitėms iki juos patvirtinant EIB valdybai; yra susirūpinęs dėl sumažėjusio skaidrumo, ypač atsižvelgiant į laiku viešai skelbiamą informaciją apie projektus; primena, kad 2010 m. 96,1 proc. visų projektų buvo paskelbti likus trims savaitėms iki valdybos patvirtinimo, o 2020 m. šis skaičius sumažėjo iki tik 60 proc.; pažymi, kad, pasak EIB, ši mažėjimo tendencija yra didesnio EIB bendradarbiavimo su privačiojo sektoriaus įmonėmis pasekmė; apgailestauja, kad vis dažniau taikomos nuostatos dėl verslo konfidencialumo; atsižvelgdamas į tai, pripažįsta ypatingą nuostatų dėl verslo konfidencialumo, ypač MVĮ, ir skaidrumo, kaip pagrindinio elemento apsaugant demokratinius principus, įskaitant žmogaus teises, svarbą ir ragina EIB rasti pusiausvyrą tarp šių dviejų principų, atsižvelgiant į tai, kad EIB lėšos yra viešosios lėšos ir joms visada turėtų būti taikoma viešoji kontrolė ir atskaitomybė; ragina užtikrinti didesnį skaidrumą ir atskaitomybę, taip pat ir ES institucijų, visų pirma Parlamento, atžvilgiu; be to, pabrėžia, kad kai kurie naujausi projektai, dėl kurių reikėjo atlikti poveikio aplinkai vertinimą, buvo paskelbti tik juos patvirtinus; be to, primena, kad geriausias pavyzdys privačių investuotojų atžvilgiu yra paskelbti visus projektus likus ne mažiau kaip 30 dienų iki jų patvirtinimo ir kad Tarptautinė finansų korporacija (Pasaulio banko grupės narė), kuri finansuoja tik privačiojo sektoriaus projektus, poveikio aplinkai vertinimus skelbia likus 60 dienų iki finansavimo sprendimų priėmimo; primena, kad biržinės bendrovės turi veikti pagal taikomas kapitalo rinkos taisykles, kurios apima nuostatas dėl keitimosi informacija; atkreipia dėmesį į naujausias Europos ombudsmeno rekomendacijas, kad EIB turi laikytis platesnio užmojo požiūrio į savo informacijos atskleidimo praktiką, veikti laikydamasis ES skaidrumo teisės aktų ir būti skaidresnis galimo jo finansuojamų projektų poveikio aplinkai atžvilgiu; primygtinai ragina EIB kuo greičiau įgyvendinti šias rekomendacijas;
34. pakartoja savo raginimą sudaryti Parlamento ir EIB tarpinstitucinį susitarimą, siekiant pagerinti prieigą prie EIB dokumentų bei duomenų ir padidinti demokratinę atskaitomybę, įskaitant galimybę EIB pateikti klausimus, į kuriuos atsakoma raštu, ir rengti klausymus bei ekonominius dialogus;
35. ragina EIB teikti Parlamentui daugiau ataskaitų apie savo sprendimus, pasiektą pažangą ir skolinimo veiklos poveikį, konkrečiai vykdant reguliarius struktūrinius dialogus;
36. mano, kad naujoji skaidrumo politika yra neišnaudota galimybė; ragina EIB apsvarstyti kritinius vertinimus ir apgailestauja dėl to, kad EIB iš dalies nepaisė labai aiškių Parlamento reikalavimų tobulinti savo skaidrumo politiką pagal kitų finansų įstaigų geriausią praktiką ir standartus; palankiai vertina tai, kad paskelbtos EIB operacijų papildomumo poveikio ataskaitos, kurios yra jo papildomumo ir poveikio vertinimo sistemos dalis; apgailestauja dėl to, kad pagal naująją politiką daroma tik nedidelė pažanga siekiant aktyviai skelbti informaciją, įskaitant daugiau kaip 50 mln. EUR vertės projektus, kuriuos įgyvendina finansų tarpininkai, nepaisant to, kad EIB turi veikti remdamasis informacijos atskleidimo prielaida vykdydamas savo, kaip ES viešojo banko, misiją; pažymi, kad pagal naująją politiką EIB neįpareigojamas aktyviai skelbti informacijos apie projektų atranką, visų pirma išsamaus patikrinimo informacijos prieš EIB valdybai priimant sprendimą, vadovaujantis tarptautinių finansinių institucijų praktika; taip pat yra susirūpinęs dėl su galimybe susipažinti su