C 47/222
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2023.2.7.
2022. július 7., csütörtök
a korrupció és egyéb tiltott tevékenységek elleni küzdelemre szolgáló mechanizmusokat, különösen az EBB Unión kívüli jelenlétének növelésére irányuló erőfeszítések részeként; sürgeti az EBB-t, hogy terjessze ki a nemzeti hatóságokkal való együttműködését a partnerországokban; emlékeztet arra, hogy a nairobi regionális központ 2019 óta működik; üdvözli a 2021. novemberi határozatot, amelynek nyomán e központ az EBB új Nairobi Központjává vált, amely elősegíti a kenyai, afrikai, Team Europe-, illetve globális partnerekkel való együttműködést, hozzájárul a magán- és állami beruházási prioritások jobb érvényesüléséhez, és bővíti az éghajlat-politikai fellépéssel, az innovációval és a digitális beruházásokkal kapcsolatos szakértelmet;
32. hangsúlyozza a fejlesztési finanszírozás koherenciájának, addicionalitásának és hatékonyságának fontosságát; e tekintetben felhívja az EBB-t, hogy erősítse meg a kulcsfontosságú partnerekkel folytatott együttműködést; felhívja az EBB-t, hogy segítse elő a kisebb fejlesztési finanszírozási szereplők részvételét a műveleteiben; felhívja továbbá az EBB-t, hogy helyezzen nagyobb hangsúlyt a magánberuházások bevonására és a kevésbé fejlett országok hazai erőforrásainak mozgósítására;
Átláthatóság és irányítás
33. emlékeztet arra, hogy az általános cél az, hogy a projektekre vonatkozó információkat az EBB igazgatótanácsa általi jóváhagyásuk előtt három héttel közzétegyék; aggodalmát fejezi ki az átláthatóság csökkenése miatt, különös tekintettel a projektekre vonatkozó információk időben történő nyilvánosságra hozatalára; emlékeztet arra, hogy míg 2010-ben az összes projekt 96,1 %-át tették közzé három héttel az igazgatótanács jóváhagyása előtt, 2020-ban csupán 60 %-át; megjegyzi, hogy az EBB szerint ez a csökkenő tendencia annak a következménye, hogy az EBB nagyobb mértékben működik együtt a magánszektorba tartozó vállalatokkal; sajnálatát fejezi ki az üzleti titoktartásra vonatkozó rendelkezések egyre gyakoribb alkalmazása miatt; ezzel összefüggésben elismeri az üzleti titoktartásra vonatkozó mindkét rendelkezés fontosságát – különösen a kkv-k esetében –, valamint az átláthatóságot mint a demokratikus elvek – köztük az emberi jogok – védelmének központi elemét, és felhívja az EBB-t, hogy teremtsen egyensúlyt a kettő között, szem előtt tartva, hogy az EBB-alapok közpénzek, és azokat mindig nyilvános ellenőrzés és elszámoltathatóság alá kell vonni; nagyobb átláthatóságra és elszámoltathatóságra szólít fel, többek között az uniós intézmények és különösen a Parlament felé; kiemeli továbbá, hogy néhány közelmúltbeli, környezeti hatásvizsgálatot igénylő projektet csak jóváhagyás után tettek közzé; emlékeztet továbbá arra, hogy a magánberuházók esetében a legjobb standard az, hogy minden projektet legalább 30 nappal a jóváhagyás előtt közzé kell tenni, és hogy a csak magánszektorbeli projekteket finanszírozó Nemzetközi Pénzügyi Társaság (a Világbank-csoport tagja) 60 nappal a finanszírozási döntések meghozatala előtt környezeti hatásvizsgálatokat tesz közzé; emlékeztet arra, hogy a tőzsdén jegyzett vállalatoknak a hatályos tőkepiaci szabályzásnak megfelelően kell működniük, amely az információmegosztásra vonatkozó rendelkezéseket is magában foglal; rámutat az európai ombudsman közelmúltbeli ajánlásaira, amelyek szerint az EBB-nek „ambiciózusabb megközelítést kell alkalmaznia közzétételi gyakorlatával kapcsolatban”, az átláthatóságra vonatkozó uniós jogszabályokkal összhangban kell eljárnia, és átláthatóbbnak kell lennie az általa finanszírozott projektek lehetséges környezeti hatását illetően; sürgeti az EBB-t, hogy a lehető leghamarabb hajtsa végre ezeket az ajánlásokat;
34. ismételten szorgalmaz egy, a Parlament és az EBB közötti intézményközi megállapodást, amelynek célja az EBB dokumentumaihoz és adataihoz való hozzáférés javítása és a demokratikus elszámoltathatóság növelése, beleértve annak lehetőségét is, hogy írásbeli választ igénylő kérdéseket nyújtsanak be az EBB-hez, valamint meghallgatásokat és gazdasági párbeszédeket szervezzenek;
35. felhívja az EBB-t, hogy rendszeres strukturált párbeszédek révén még nagyobb mértékben tájékoztassa a Parlamentet döntéseiről, az elért előrehaladásról és hitelezési tevékenységei hatásáról;
36. úgy véli, hogy az új átláthatósági politika elszalasztott lehetőségnek bizonyult; felhívja az EBB-t, hogy gondolkozzon el a kritikus értékeléseken, és sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az EBB részben figyelmen kívül hagyta a Parlament arra irányuló, igen egyértelmű kérését, hogy a többi pénzügyi intézmény bevált gyakorlataival és normáival összhangban javítsa átláthatósági politikáját; üdvözli az EBB műveleteire vonatkozó addicionalitási hatásvizsgálatok közzétételét az EBB addicionalitás- és hatásmérési keretének részeként; sajnálja, hogy az új politika csupán kisebb előrelépést tesz a proaktív közzététel irányába, többek között a több mint 50 millió EUR összegű, pénzügyi közvetítők útján végrehajtott projektek esetében, annak ellenére, hogy az EBB-nek „a közzététel vélelme” alapján kell működnie, hogy betölthesse küldetését az EU közbankjaként; megjegyzi, hogy az új politika nem kötelezi az EBB-t arra, hogy proaktívan tegyen közzé információkat a projektek kiválasztásáról – különösen az átvilágítási információkat – az EBB igazgatótanácsának döntése előtt, összhangban a nemzetközi pénzügyi szervezetek gyakorlatával, aggasztónak tartja továbbá, hogy harmadik felek üzleti