C 47/124
HR
Službeni list Europske unije
7.2.2023.
srijeda, 6. srpnja 2022.
32. ponavlja da su institucionalizacija učenja službenih jezika u Kosovu i jednak pristup uslugama i informacijama na službenim jezicima od ključne važnosti; u tom pogledu pozdravlja osnivanje Odjela za balkanske studije na Sveučilištu u Prištini i odluku o otvaranju jezičnog centra za učenje službenih jezika Kosova;
33. ponovno pozva na veću uključenost pripadnika manjina, uključujući Rome, Aškale, Egipćanje, Bošnjake, Turke i Gorane, kao i osoba s invaliditetom i raseljenih osoba, pružanjem pristupa odgovarajućoj zdravstvenoj skrbi, socijalnoj zaštiti, obrazovanju, pravosuđu, stanovanju, mogućnostima zapošljavanja i drugim socijalnim i javnim uslugama te jamčenjem njihova pristupa donošenju političkih i socijalnih odluka, uz istodobno učinkovito rješavanje intersekcijskih oblika diskriminacije s kojima se te skupine suočavaju s pomoću sustavnog institucijskog pristupa; poziva na ulaganje većih napora u borbu protiv antiromizma; potiče vladu da ubrza rad na novoj strategiji za razdoblje 2021.
2026. i akcijskom planu za uključivanje romskih, aškalijskih i egipatskih zajednica na Kosovu;
34. poziva na hitnu reviziju srednjoškolskih udžbenika u kojima se pružaju pogrešne informacije i upotrebljavaju diskriminirajući jezik i opisi za etničke manjine, seksualne manjine i žene; potiče tijela vlasti da nastave s inicijativom „Potpora Europske unije osnovnom i srednjoškolskom obrazovanju” koju podupire EU, a koji je započeo krajem 2021. i čiji je cilj ažuriranje tih udžbenika;
35. pohvaljuje Kosovo za miran suživot vjerskih zajednica i poziva Kosovo da pojača svoje napore kako bi se manjinskim skupinama pružile jednake mogućnosti, odgovarajuća zastupljenost u političkom i kulturnom životu te zaštita i promicanje kulturne baštine, jezika i tradicija nacionalnih i vjerskih manjina; pozdravlja inicijativu kosovske vlade da se redovito savjetuje sa svim zajednicama koje žive na Kosovu i sastaje s njima u okviru unutarnjeg dijaloga te pozdravlja stvaranje novog vladinog položaja potpredsjednika vlade za pitanja manjina i ljudska prava;
36. potvrđuje da je kosovski ustav vrlo progresivan u pogledu prava manjina; u tom pogledu konstatira da predstavka koju je potpisalo gotovo 500 osoba, koje su se tradicionalno identificirale kao Bugari, a koja je u svibnju 2018. zaprimljena u Skupštini Kosova, još nije razmotrena i preporučuje da se ta prava uvrste u zakon i osiguraju u praksi;
37.
ističe da su slobodni mediji jedan od temeljnih stupova demokracije i da novinari moraju biti zaštićeni od političkog pritiska; osuđuje politički pritisak kojem su izloženi, kao i upotrebu strateških tužbi protiv javnog sudjelovanja kako bi ih se zastrašilo, što također dovodi do autocenzure; naglašava da je uporaba klevetničkog jezika protiv novinara neprihvatljiva; protivi se svim izjavama kojima se stigmatiziraju mediji, a posebno izjavama dužnosnika i javnih osoba koje bi trebale služiti kao primjer;
38. primjećuje da je tijekom posljednjih godina medijsko okruženje narušeno zbog velikih ulaganja koja su dovela do povećanog utjecaja privatnog sektora na najveće medije, a internetski mediji često se koriste za komercijalnu i političku ucjenu; ponavlja da je potrebno zajamčiti transparentnost medija, uključujući u pogledu vlasništva nad medijima; pozdravlja imenovanje novog odbora javne radiotelevizije RTK u transparentnom postupku koji se temelji na zaslugama; poziva na pronalaženje održivog rješenja za osiguravanje uredničke neovisnosti RTK-a;
39. duboko je zabrinut zbog daljnjih visokih razina nasilja u obitelji i rodno uvjetovanog nasilja, kao i nasilja nad djecom na Kosovu te broja slučajeva femicida i slabe uspješnosti pravosuđa u učinkovitom kaznenom progonu femicida i slučajeva rodno uvjetovanog nasilja; poziva na djelotvornu provedbu nacionalne strategije protiv nasilja u obitelji i rodno uvjetovanog nasilja; ističe da je obrazovanje ključno za borbu protiv rodno uvjetovane diskriminacije; ističe da je potrebno osigurati pravilno funkcioniranje sustava zaštite, sprečavanja i odlučivanja o svim oblicima rodno uvjetovanog nasilja, među ostalim povećanjem broja rodno osviještenih policijskih službenika i sudaca, pružanjem potpore skloništima za žene i pravnom pomoći žrtvama, kao i kampanjama za podizanje razine osviještenosti javnosti;