7.2.2023
FI
Euroopan unionin virallinen lehti
C 47/155 Keskiviikko 6. heinäkuuta 2022
AB.
ottaa huomioon, että osallistavat, tehokkaat, häiriönsietokykyiset ja kestävät ruokajärjestelmät ovat ratkaisevan tärkeitä Agenda 2030:n ja sen kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi; toteaa, että covid-19-pandemia on paljastanut maailmanlaajuisten ruokajärjestelmien heikkouksia, se on pahentanut eriarvoisuutta ja se uhkaa kaikkein heikoimmassa asemassa olevien henkeä ja toimeentuloa; ottaa huomioon, että YK:n toiminnan vuosikymmenellä kehotetaan vauhdittamaan käänteentekeviä ratkaisuja, joilla voidaan vastata ihmisiin ja maapalloon kohdistuviin maailmanlaajuisiin haasteisiin, olipa kyse köyhyydestä, sukupuolten tasa-arvosta, ilmastonmuutoksesta, eriarvoisuu­ desta tai rahoitusvajeen kuromisesta umpeen;
AC. ottaa huomioon, että ravitsemus on tärkeä asia, joka määrittää ja ohjaa vähintään 12 kestävän kehityksen tavoitteen saavuttamista 17:stä ja on kiinteästi kytköksissä muihin kestävän kehityksen keskeisiin kysymyksiin joko siksi, että se on riippuvainen niistä (vesi, sanitaatio ja hygienia sekä maatalous), tai siksi, että se mahdollistaa ne (terveys ja työllisyys), tai molemmista syistä (sukupuolten tasa-arvo ja koulutus);
AD. ottaa huomioon, että vuoden 1994 Marrakeshin sopimus ja erityisesti Maailman kauppajärjestön (WTO) maataloussopimus ovat edistäneet maatalousalueiden erikoistumista; ottaa huomioon, että tämä erikoistuminen on johtanut siihen, että joillakin alueilla on paljon vientiä ja osa alueista on lähes täysin riippuvaisia tuonnista; toteaa, että tämä tilanne ei kestä sotien kaltaisia kriisejä ja että se on yksi tekijöistä, joka edesauttaa nykyistä maailmanlaajuista puutteellista ruokaturvaa;
AE.
ottaa huomioon, että suuri riippuvuus elintarvikkeiden tuonnista altistaa väestön voimakkaasti maailmanmarkki­ noiden heilahteluille, mikä koskee etenkin niitä, jotka käyttävät merkittävän osan tuloistaan päivittäisiin elintarviketarpeisiin;
AF. ottaa huomioon, että kansainvälisten markkinoiden epävakaus heikentää ruokaturvaa maissa, joissa ei ole vahvaa maatalouspolitiikkaa, sillä alhaisten hintojen kaudet vaikuttavat kielteisesti tuotantokapasiteettiin ja lisäävät tuontia, mikä tekee kaupunkiväestöstä haavoittuvan maailmanmarkkinahintojen äkillisesti noustessa;
AG.
ottaa huomioon, että maatalouspolitiikka on makrotalouden peruspolitiikkaa ja että koska maailmanmarkkinahinto­ jen äärimmäistä heilahtelua vastaan ei ole suojaa, inflaation aiheuttamat vahingot ovat tuhoisia kehittyville talouksille;
AH.
ottaa huomioon, että ruokasuvereniteetti tarkoittaa kansojen ja maiden oikeutta määritellä oma maatalous- ja elintarvikepolitiikkansa; ottaa huomioon, että tämän käsitteen tarkoituksena on antaa kullekin maalle mahdollisuus ruokkia oma väestönsä ja olla omavarainen ja riippumaton; ottaa huomioon, että Pellolta pöytään -strategian tavoite vähentää viljelijöiden riippuvuutta ulkoisista tuotoksista vastaa tätä määritelmää;
AI.
ottaa huomioon, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa ja Pellolta pöytään -strategiassa omaksutaan kokonaisvaltaisia lähestymistapoja maatalouteen, jotta voidaan sekä ehkäistä ilmasto- ja biodiversiteettikriisiä Euroopassa että varmistaa ruokaturva ja parantaa ravitsemusta ja kansanterveyttä; ottaa huomioon, että tämä toimii mallina kehitysrahoituksen alalla tehtäville investoinneille, joiden tarkoituksena on parantaa kehitysmaiden selviytymiskykyä ja elintarvikeomavaraisuutta;
AJ.
ottaa huomioon, että Pellolta pöytään -strategian tavoitteena on vähentää tuotantopanosten käyttöä maatiloilla ja erityisesti vähentää kemiallisten torjunta-aineiden kokonaiskäyttöä 50 prosentilla, kaikkein vaarallisimpien torjunta-aineiden käyttöä 50 prosentilla ja lannoitteiden käyttöä vähintään 20 prosentilla vuoteen 2030 mennessä;
AK.
ottaa huomioon, että ravitsemukseen investoiminen on tärkeää, koska hyvä ravinto lapsen elämän ensimmäisten tuhannen päivän aikana on ratkaisevan tärkeää täyden fyysisen, älyllisen ja inhimillisen potentiaalin saavuttamiseksi; ottaa huomioon, että nälkä ja aliravitsemus vaikuttavat kielteisesti lasten kykyyn oppia, niillä on vaikutus koulunkäynnin keskeyttämiseen, ne muodostavat elinikäisen rasitteen yksilöille ja yhteiskunnille ja ne vaikuttavat kielteisesti ihmisten ja maiden talouden kehittymiseen; toteaa, että hyvä ravitsemus onkin yhteiskuntien vaurauden kulmakivi;
AL. ottaa huomioon, että covid-19-pandemian ollessa pahimmillaan 370 miljoonaa lasta jäi koulujen sulkemisen vuoksi vaille taattua kouluateriaa, joka on usein heidän ainoa lämmin ateriansa päivässä, ja toteaa, että kouluruokaohjelmat ovat tärkeä tekijä lasten nälän ja aliravitsemuksen moninaisten muotojen torjunnassa; ottaa huomioon, että heikko