7.2.2023
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 47/91 Kolmapäev, 6. juuli 2022
R. arvestades, et ÜRO uuringute kohaselt kaalub 47 % 18–29-aastastest bosnialastest ajutiselt või alaliselt väljarändamist, kuna nad on kodus väljavaadete puudumise tõttu pettunud; arvestades, et ÜRO Rahvastikufondi aruande kohaselt lahkub Bosniast ja Hertsegoviinast igal aastal keskmiselt 50 000–55 000 inimest, peamiselt kvalifitseeritud töötajad ja spetsialistid; S. arvestades, et süüdimõistetud sõjakurjategijate ametlik ja mitteametlik ülistamine, etniline või usuline segregatsioon ja diskrimineerimine on vastuolus Euroopa projekti olemusega; arvestades, et on tungiv vajadus keelustada holokausti, genotsiidi, sõjakuritegude ja inimsusvastaste kuritegude eitamine; T. arvestades, et Bosnia ja Hertsegoviina seisab praegu silmitsi suurima ebastabiilsusega pärast sõda aastatel 1992–1995; arvestades, et teatavad Bosnia ja Hertsegoviina Serblaste Vabariigi poliitilised liidrid kasutavad vaenu õhutavat retoorikat ja destabiliseerivaid meetmeid, mille eesmärk on valmistada ette riiklikest institutsioonidest (sealhulgas sõjaväest, maksusüsteemist ja kohtusüsteemist) lahkumist ning luua sõltumatud asutused, mis on Daytoni rahukokkuleppe rikkumine; arvestades, et teatavad välispoliitilised osalejad toetavad aktiivselt Milorad Dodiku juhitud Bosnia serblaste juhtkonna destruktiivseid ja separatistlikke jõupingutusi; U. arvestades, et nõukogu võttis 18. märtsil 2022 vastu otsuse (ÜVJP) 2022/450 (9), millega pikendatakse kehtivat sanktsioonide raamistikku isikute suhtes, kes kahjustavad Bosnia ja Hertsegoviina suveräänsust, territoriaalset terviklikkust ja põhiseaduslikku korda või Daytoni rahukokkulepet; V. arvestades, et nõukogu väljendab korrapäraselt toetust Bosnia ja Hertsegoviina suveräänsusele, ühtsusele ja territoriaalsele terviklikkusele; W. arvestades, et pahatahtliku välismaise otsese ja kaudse sekkumise ja desinformatsiooni eesmärk on külvata eri kogukondade vahel lahkarvamusi ja destabiliseerida piirkonda, eriti arvestades Venemaa sissetungi Ukrainasse;
Demokraatlike institutsioonide toimimine 1. rõhutab, et ELiga ühinemise tempo sõltub reformide elluviimisest, mille eesmärk on tagada kõigi demokraatlike institutsioonide nõuetekohane toimimine, mis põhineb õigusriigil, heal valitsemistaval ja põhiõigustel; 2. nõuab tungivalt, et Bosnia ja Hertsegoviina ning selle poliitilised osalejad oleksid pühendunud ELi liikmeks saamisele ja teeksid selleks märkimisväärseid edusamme 14 põhiprioriteedi elluviimisel, eelkõige taastades kohtusüsteemi sõltumatuse, tugevdades õigusriiki ning selle väärtusi ja põhimõtteid kõigis riiklikes institutsioonides, kiirendades ja tõhustades võitlust korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu, luues ja tagades meediavabaduse ja kodaniku­ ühiskonna jaoks soodsa keskkonna ning kaitstes vähekaitstud rühmi; 3. peab kahetsusväärseks, et enam kui 25 aastat pärast sõja lõppu on riik ikka veel lõhestatud, mida soodustavad poliitiline eliit, separatistlikud püüdlused ja suur korruptsioon, mis tõukab tagant väljavaadete puudumisest tulenevat massilist ajude äravoolu ja rahvaarvu vähenemist; 4. väljendab heameelt ELi ning Bosnia ja Hertsegoviina parlamentaarse stabiliseerimis- ja assotsieerimiskomitee 17. juuni 2021. aasta kohtumise ja selle kodukorra vastuvõtmise üle ning rõhutab, et oluline on tagada selle toimimine kaasava poliitilise dialoogi ja korrapärase koostöö abil; peab siiski kahetsusväärseks, et Bosnia partnerid ei osale tegelikult konstruktiivse parlamentaarse koostöö proaktiivses loomises, mis aitaks kaasa 14 põhiprioriteedist 3. prioriteedi saavutamisele; 5. kordab oma selget toetust Bosnia ja Hertsegoviina ühiskonna demokraatlikule ümberkujundamisele Euroopa integratsiooni kaudu, mis põhineb ühtsusel, suveräänsusel ja territoriaalsel terviklikkusel ning kõigi Bosnia ja Hertsegoviina kodanike võrdsuse ja mittediskrimineerimise põhimõtetel, nagu on sätestatud põhiseaduses, ja kooskõlas Euroopa Inimõiguste Kohtu otsustega;
(9)
ELT L 91, 18.3.2022, lk 22.