C 47/222
ET
Euroopa Liidu Teataja
7.2.2023
Neljapäev, 7. juuli 2022
korruptsiooni ja muu keelatud käitumise vastu võitlemise mehhanisme, eelkõige osana pingutustest suurendada oma kohalolekut väljaspool ELi; nõuab tungivalt, et EIP laiendaks koostööd partnerriikide ametiasutustega; tuletab meelde, et Nairobi piirkondlik peakorter on tegutsenud alates 2019. aastast; väljendab heameelt 2021. aasta novembri otsuse üle muuta see EIP uueks Nairobi keskuseks, hõlbustades koostööd Keenia, Aafrika, Euroopa tiimi ja ülemaailmsete partneritega, aidates paremini kajastada era- ja avaliku sektori investeerimisprioriteete ning laiendades eksperditeadmisi kliimameetmete, innovatsiooni ja digiinvesteeringute valdkonnas;
32. rõhutab arengu rahastamise sidususe, täiendavuse ja tõhususe tähtsust; kutsub sellega seoses EIPd üles tugevdama koostööd peamiste partneritega; kutsub EIPd üles hõlbustama väiksemate arengu rahastamises osalejate osalemist oma tegevuses; kutsub lisaks EIPd üles panema suuremat rõhku erainvesteeringute kaasamisele ja riigisiseste ressursside mobiliseerimisele vähem arenenud riikides;
Läbipaistvus ja juhtimine
33. tuletab meelde üldist eesmärki avaldada teave projektide kohta kolm nädalat enne seda, kui EIP nõukogu need heaks kiidab; väljendab suurt muret läbipaistvuse vähenemise pärast, eelkõige seoses projekte käsitleva teabe õigeaegse avalikustamisega; tuletab meelde, et kui 2010. aastal avaldati 96,1 % kõigist projektidest kolm nädalat enne nõukogu heakskiitu, siis 2020. aastal langes see vaid 60 %-ni; märgib, et EIP sõnul on see langustrend tingitud EIP suuremast koostööst erasektori ettevõtetega; peab kahetsusväärseks ärisaladust käsitlevate sätete üha suuremat kasutamist; tunnistab sellega seoses, et eriti olulised on nii ärisaladust käsitlevad sätted, eelkõige VKEde jaoks, kui ka läbipaistvus kui keskne element demokraatlike põhimõtete, sealhulgas inimõiguste kaitsmisel, ning kutsub EIPd üles leidma nende kahe vahel tasakaalu, pidades silmas, et EIP vahendid on avaliku sektori vahendid ning nende suhtes tuleks alati kohaldada avalikku kontrolli ja aruandekohustust; nõuab suuremat läbipaistvust ja aruandekohustust, sealhulgas ELi institutsioonide ja eelkõige parlamendi suhtes; rõhutab lisaks, et mõned hiljutised projektid, mis on nõudnud keskkonnamõju hindamist, on avaldatud alles pärast heakskiitmist; tuletab lisaks meelde, et erainvestorite puhul on parim standard avaldada kõik projektid vähemalt 30 päeva enne heakskiitmist ning et Rahvusvaheline Finantskorporatsioon (Maailmapanga grupi liige), kes rahastab ainult erasektori projekte, avaldab keskkonnamõju hinnangud 60 päeva enne rahastamisotsuste tegemist; tuletab meelde, et börsil noteeritud äriühingud peavad tegutsema vastavalt kohaldatavatele kapitaliturgude eeskirjadele, mis sisaldavad sätteid teabe jagamise kohta; juhib tähelepanu Euroopa Ombudsmani hiljutistele soovitustele vajaduse kohta, et EIP võtaks kasutusele ambitsioonikama lähenemisviisi seoses oma avalikustamistavadega, tegutseks kooskõlas ELi läbipaistvust käsitlevate õigusaktidega ja oleks läbipaistvam tema rahastatavate projektide võimaliku keskkonnamõju osas; nõuab tungivalt, et EIP rakendaks need soovitused võimalikult kiiresti;
34. kordab oma nõudmist sõlmida institutsioonidevaheline kokkulepe Euroopa Parlamendi ja EIP vahel, et parandada juurdepääsu EIP dokumentidele ja andmetele ning suurendada demokraatlikku vastutust, sealhulgas võimalust esitada EIP-le kirjalikult vastatavaid küsimusi ning korraldada kuulamisi ja majandusdialooge;
35. kutsub EIPd üles kiirendama aruandlust Euroopa Parlamendile oma otsuste, saavutatud edusammude ja laenutegevuse mõju kohta, eelkõige korrapäraste struktureeritud dialoogide kaudu;
36. peab uut läbipaistvuspoliitikat kasutamata jäetud võimaluseks; kutsub EIPd üles mõtlema kriitiliste hinnangute üle ja peab kahetsusväärseks, et EIP on osaliselt eiranud parlamendi väga selgeid nõudmisi parandada oma läbipaistvuspoliitikat kooskõlas teiste finantseerimisasutuste parimate tavade ja standarditega; väljendab heameelt EIP tegevuse täiendavuse mõju aruannete avaldamise üle selle täiendavuse ja mõju mõõtmise raamistiku osana; peab kahetsusväärseks asjaolu, et uue poliitikaga tehakse ennetaval avaldamisel vaid väikesi edusamme, sealhulgas üle 50 miljoni euro suuruste projektide puhul, mida viivad ellu finantsvahendajad, hoolimata sellest, et EIP peab tegutsema avalikustamise eelduse alusel, et täita oma ülesannet ELi avaliku sektori pangana; märgib, et uue poliitikaga ei panda EIP-le kohustust avaldada ennetavalt teavet projektide valimise kohta, eelkõige teavet hoolsuskohustuse kohta, enne EIP nõukogu otsust kooskõlas rahvusvaheliste finantseerimisasutuste tavadega; on mures ka kolmandate isikute ärihuvidel põhinevatele dokumentidele juurdepääsu