7.2.2023
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 47/163 Kolmapäev, 6. juuli 2022
54. märgib Aafrika ja Euroopa vaheliste strateegiliste sidemete tähtsust, tuginedes Aafrika Liidu ja ELi maaelu ümberkujundamise tegevuskavas tehtud edusammudele; tuletab meelde Euroopa Parlamendi 16. septembri 2020. aasta resolutsiooni ELi ja Aafrika julgeolekukoostöö kohta Saheli piirkonnas, Lääne-Aafrikas ja Aafrika Sarvel, milles tuletati meelde, et toiduga kindlustamatus on sageli terrorismi ja relvastatud konfliktide algpõhjus; nõuab seetõttu kolmandates riikides humanitaarabi, arengupoliitika ja rahuloome seostatud lähenemisviisi täielikku integreerimist julgeolekustrateegia­ tesse, milleks tuleb toetada põhiteenuste, sh toiduga kindlustatus, pakkumist kohalike kogukondade osalusel;
55. tuletab meelde, et Aafrika Saheli piirkonna suure rohelise müüri eesmärk on taastada 2030. aastaks 100 miljonit hektarit praegu degradeerunud maad, eraldada 250 miljonit tonni süsinikku ning luua maapiirkondades 10 miljonit töökohta, mis peaksid üheskoos toetama 17 kestliku arengu eesmärgist 15 eesmärki, vähendama vaesust ja nälga, suurendama kohalikku vastupanuvõimet kliimamuutustele, parandama tervist ja heaolu, looma töökohti ja hoogustama majanduskasvu;
56. kutsub ELi üles laiendama riiklike sotsiaalkaitsesüsteemide, sealhulgas rahapõhise šokkidele vastupanuvõimelise sotsiaalabi andmise toetamist, et vähendada sissetulekute ebavõrdsust konfliktitundlikul viisil ja kooskõlas põhimõttega „ära tekita kahju“ ning kaitsta vähimkaitstud inimeste juurdepääsu toidule, tõstes nende ostujõudu;
57. toetab rahastamisvahendi loomist, et aidata Aafrika riikidel ületada olemasolev rahastamispuudujääk, et töötada kiiresti välja sotsiaalkaitsekavad, olgu see siis tulevase töökohtade ja sotsiaalkaitse algatuse „Global Accelerator“ või ülemaailmse sotsiaalkaitsefondi loomise kaudu;
58. rõhutab, kui oluline on toetada ja edendada teadmiste jagamist ning põllumajandustootjate ja ettevõtjate vahelist vastastikust õppimist tootmise, töötlemise ja turustamise valdkonnas; juhib tähelepanu põllumajandus- ja toidusektori kesksele tähtsusele majanduses ning inimväärsete ja kestlike töövõimaluste pakkumisel maapiirkondades; rõhutab, et enamikul juhtudel puudutab see väikepõllumajandustootjaid ja põllumajanduslikke pereettevõtteid; märgib, kui oluline on edendada ja tõhustada meetmeid ja vahendeid, millega toetatakse toodete kvaliteedi parandamist, toodete mitmekesistamist, põllumajandustavade kestlikku ajakohastamist, ohutuid töötingimusi ning meetmeid põllumajandustootjate vastu­ panuvõime tugevdamiseks;
59. märgib, et sooline ebavõrdsus piirab põllumajanduslikku tootlikkust ja tõhusust ning takistab seega arengut; tuletab meelde, et naiste ja tüdrukute mõjuvõimu suurendamine on toitumise, tervise hoidmise, toiduga kindlustatuse ja vastupanuvõime suurendamise seisukohast ülioluline; juhib tähelepanu asjaolule, et naiste ja tüdrukute rolli tugevdamine on põllumajanduses ning toiduga ja toitumisalase kindlustatuse valdkonnas endiselt probleem; kutsub Euroopa Komisjoni ja liikmesriike üles toetama naisettevõtlust, naite tööhõivet ja poliitilist esindatust, tagama soolise aspektiga arvestamise toiduga kindlustatuse haldamisse ning tagama naiste, sh diskrimineeritud vähemuste hulka kuuluvate naiste osalemise selle valdkonnaga seotud otsustuste tegemise protsessis;
60. nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid püüaksid eelkõige arenguabi kaudu aidata võidelda naiste diskrimineerimisega, eriti seoses naispõllumajandustootjate juurdepääsuga maale, tootmisressurssidele ja finantsteenustele; tuletab meelde, et näiteks Aafrikas teevad peaaegu poole põllumajanduslikust tööst ära naised, samas on naistalunikud enamasti väiketootjad või elatuspõllumajandusega tegelevad talunikud, kellel puudub vajalik juurdepääs teabele, laenudele, maale, ressurssidele või tehnoloogiale; ergutab naiste ja tütarlaste pärimisõiguste edendamist ning kutsub ELi üles toetama partnerriike, eriti naiste täieliku maavaldusõiguse tunnustamise osas; nõuab tungivalt, et Euroopa Komisjon ja liikmesriigid edendaksid ümberkujundavat sootundlikku lähenemisviisi põllumajandus-, kalandus- ja toidusüsteemides, suurendades maapiirkondade naiste suutlikkust, tehes konkreetseid poliitilisi reforme õiglasemate maaomandiseaduste kehtestamiseks ning käivitades konkreetseid algatusi, milles keskendutakse majanduslikule võimestamisele ja rahastuse kättesaadavusele, nagu on sätestatud soolise võrdõiguslikkuse kolmandas tegevuskavas;