7.2.2023
ET
Euroopa Liidu Teataja
C 47/135 Kolmapäev, 6. juuli 2022
ELi põhiväärtustele tugineva mitmepoolsuse taastamine
1. tunneb heameelt komisjoni ja komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ühisteatise üle Euroopa Parlamendile ja nõukogule ELi panuse kohta reeglitel põhineva mitmepoolsuse tugevdamiseks; on seisukohal, et teatis annab ELi välispoliitika suunda käsitlevasse arutelusse väga otsese panuse ja viib seda edasi, tuginedes olulisele, kuid üldisemale kohustusele seista mõjusa mitmepoolsuse eest, nagu on määratletud 2003. aasta Euroopa julgeolekustrateegias, samas teadvustatakse vajadust ühendada mõjusa mitmepoolsuse väärtus ja eesmärk põhimõtetel rajaneva pragmaatilisusega ning vajadust edendada ja kaitsta ELi huve ja väärtusi, nagu on sätestatud ELi 2016. aasta üldises välis- ja julgeolekupoliitika strateegias; tuletab meelde, et parim mitmepoolsuse kaitsmise strateegia on ehitada see uuesti üles nii, et see oleks asjakohasem, vastupidavam ja tulemuslikum;
2. toetab ühisteatise seisukohta, et „nõukogu peab kasutama ka aluslepingu sätteid, mis võimaldavad konstruktiivset hääletamisest hoidumist ja ühise välis- ja julgeolekupoliitika otsuste vastuvõtmist kvalifitseeritud häälteenamusega“; rõhutab, kui oluline on, et tulevased ELi aluslepingute muudatused tugineksid välispoliitilistes küsimustes kvalifitseeritud häälteenamusele, sest see lubaks ELil saada mõjukamaks ülemaailmseks osalejaks;
3. nõustub komisjoni ja komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindajaga, et EL peab otsustavamalt kaitsma oma huve ja edendama universaalseid väärtusi, millel see rajaneb, ning nõustub seetõttu, et EL peab kaitsma ja tugevdama reeglitel põhinevat korda ja mitmepoolsust, sest nii on võimalik tagada rahvusvahelisele üldsusele võrdsed tingimused, luua foorum kaasavaks poliitiliseks dialoogiks, koostööks ja lähenemiseks ning saavutada poliitilisi lahendusi, millel on rahvusvahelise üldsuse laialdane toetus ja millega suudetakse päriselt midagi korda saata;
4. toonitab, et on äärmiselt oluline, et EL tugevdaks oma välistegevust ning diplomaatilisi vahendeid omaenda autonoomsete vahenditega, suurendades sellega enda võimekust olla osaline ülemaailmsel areenil ning „rääkida ühel häälel“, et kaitsta paremini mitmepoolsust, mis peaks hõlmama ka hiljuti parlamendi poolt nõutud Euroopa Diplomaatilise Akadeemia loomist; kordab oma nõuet lisada „Uus Euroopa Bauhaus“ uue instrumendina ELi välistegevuse vahendite hulka ning kaasata see ka kui kasulik kultuuriline ja avaliku diplomaatia töövahend, mis on äärmiselt oluline, et edendada väärtustel põhinevat mitmepoolset korda ja tugevdada rahvusvahelist partnerlust;
5. juhib tähelepanu, et EL on suutnud ühtse turu jaoks välja töötada väga tõhusad ja kaasavad regulatiivsed standardid ning on seisukohal, et EL peaks püüdma edendada selliseid standardeid paradigmana ka oma välistegevuses ja panustama tulemuslike ülemaailmsete regulatiivsete standardite üle peetavasse arutelusse; tuletab meelde Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklit 24, milles öeldakse, et „liikmesriigid toetavad aktiivselt ja tingimusteta liidu välis- ja julgeolekupoliitikat lojaalsuse ja vastastikuse solidaarsuse vaimus“ ning et „nad hoiduvad igasugustest meetmetest, mis on vastuolus liidu huvidega või mis võivad kahjustada liidu efektiivsust ühtse jõuna rahvusvahelistes suhetes“; tunneb muret mõnede liikmesriikide tegevuse üle, näiteks kahepoolsed diplomaatilised algatused ELi-väliste riikidega, mis võib olla vastuolus ELi lepingu artikliga 24;
6. on veendunud, et EL peab maailmas ka edaspidi tegutsema mitmepoolsuse vankumatu ja peamise kaitsjana ning vältima tegevust, mis neideesmärke kahjustab; järeldab siiski, et EL peab reageerima ülemaailmsetele suundumustele, nagu kasvav killustatus, kaubanduse kasutamine relvana ja protektsionism, et oma konkurentsieelised säilitada;
7. on seisukohal, et EL peaks suunama oma püüdlused ülemaailmsetesse probleemidesse, näiteks kliimamuutuste lahendamine või stabiilsuse ja rahu edendamine, millest võib saada lähtepunkt laiemate diplomaatiliste suhete jaoks kolmandate riikidega, kellega dialoog või koostöö teistes poliitikaaspektides pole alati kohe teostatav;
8. nõuab, et EL oleks suurenevate ülemaailmsete ohtudega tegelemisel enesekindlam ja strateegilisem; rõhutab, et kiiresti muutuva geopoliitilise maastiku kontekstis on maailm jõudnud ristteele ning on oht, et mitmepoolseid institutsioone hakkavad juhtima mittedemokraatlikud režiimid; nõuab tugevat, tegudel põhinevat pühendumust kaitsta mitmepoolsetel foorumitel demokraatiat ja põhiõigusi;