C 47/132
ET
Euroopa Liidu Teataja
7.2.2023
Kolmapäev, 6. juuli 2022
C. arvestades, et vaja on uuendada ühiskondlikku lepet ning taasluua usaldust;
D. arvestades, et 2015. aasta septembris võtsid kõik riigid vastu ambitsioonika tegevuskava, kuidas ülemaailmsete probleemidega koos tegeleda: ÜRO kestliku arengu tegevuskava aastani 2030;
E. arvestades, et ehkki mitmepoolsus on jätkuvalt parim organisatsiooniline süsteem, mille abil ülemaailmseid probleeme lahendada, tuleb tõdeda, et sel on keeruline leida viise tulemuslikuks rakendamiseks;
F. arvestades, et maailm on jõudnud uude multipolaarsesse ajastusse, kus on suur võimalus rahutusteks, vastuseisuks ja ebastabiilsuseks, mida iseloomustab suur geopoliitiline võistlus, mis hõlmab mittetraditsioonilisi ohte ja konflikte, nagu näiteks hübriid- ja küberrünnakud, hübriidsõjad ning desinformatsioon, mis leiavad tihti aset avalikkuse eest varjatult, kuid mõjutavad ELi ja ülemaailmset julgeolekut märkimisväärselt ning mille vastu seismiseks ja reageerimiseks pole meil asjakohaseid vahendeid; arvestades, et praeguste ülemaailmsete probleemide ja praeguse mitmepoolse süsteemi võimekuse vahel anda mõjusaid ja kaasavaid lahendusi on lõhe tekkimise oht;
G. arvestades, et samal ajal kõigutavad maailmakorda üha enam sellised poliitilised probleemid ja katsumused, mis nõuavad tegusid rahvusvahelisel tasandil, sealhulgas tulemuslikku poliitilist dialoogi, koostööd ja seisukohtade lähendamist, et töötada välja kestlikud lahendused, mis võivad anda tulemusi, koordineeritud tegevused ja reeglitel põhinevas korras eksisteerivad ühised standardid, mis on suutelised andma tulemusi kõigi huvides ja edendama inimõiguseid ja õigusriiki; arvestades, et need standardid peaksid toetama rahvusvahelist rahu, stabiilsust ja kestlikku arengut; arvestades, et EL toetab rahvusvahelisi seaduseid ja norme;
H. arvestades, et maailm on muutunud seotumaks, mis on muutnud rahvusvahelisel tasandil osalejad üksteisest sõltuvamaks ning katsumused keerulisemaks; arvestades, et sellest tulenevad mitmetasandilised probleemid nõuavad kollektiivseid tegusid, paindlikke struktuure ning kõigi sidusrühmade kaasamist;
I.
arvestades, et praegune mitmepoolne kord põhineb 1945. aasta järgsel ülemaailmsel korral ning ei pruugi täielikult peegeldada tänapäeva maailma, arvestades, et mitmepoolsuse ülesehitamisel ei arvestatud korrapäraselt kõigi ülemaailmsete osalejatega;
J.
arvestades, et ülemaailmsest relvastuskontrolli, desarmeerimise ja tuumarelvade leviku tõkestamise alastest poliitikameetmetest ja õigusnormidest on loobutud või neid on lõdvendatud ajal, mil suureneb tavarelvade müük ning relvasüsteemide autonoomia ja mil tehakse investeeringuid uutesse massihävitusrelvadesse;
K. arvestades, et mitmepoolsusele, mis on rahulik viis iseseisvate riikide vaheliste suhete korraldamiseks, esitatakse üha enam katsumusi, osalt seetõttu, et muutunud on rahvusvaheline süsteem, näiteks on ülemaailmsel areenil esile kerkinud uued osalejad ning neist lähtuvad hübriidohud, mitmepoolsete institutsioonide olemus on tekitanud pingeid ning aastakümneid vanu institutsioone on vaja uuendada, kasvanud on lõhe avaliku arvamuse ja institutsioonide vahel, sagenenud on globaliseerumisvastased mõtteavaldused, traditsiooniliselt tugevad geopoliitilised jõud on mandunud ning koos nendega on nõrgenenud ka ülemaailmsed vabadused ja demokraatia; arvestades, et COVID-19 pandeemia ning selle enneolematu mõju rahvusvahelisele kogukonnale on neid muutusi toetanud ja kiirendanud; arvestades, et me oleme uue ajastu lävel, mis ähvardab ohtu seada rohkem kui 70 aasta edusammud ja suhtelise rahu ning juhatada sisse jõupoliitika ajastu, mille eesmärk on õõnestada rahvusvahelist reeglitel põhinevat korda, mis tugineb rahvusvahelistel õigusaktidel ja õigusriigil, vastutusel, demokraatial ja inimõigustel, soolisel võrdõiguslikkusel ja mitmekesisusel; arvestades, et riikide populistlike impulsside, lahknevate ja muutuvate eesmärkide ning kohaldus- ja vastutusmeetodite puudumise koosmõjul peab mitmepoolne süsteem toime tulema kolme omavahel seotud kriisiga, milleks on võimu-, asjakohasuse ja õiguspärasuse kriisid, mis on esile kerkinud, sest ennekõike lääneriikides pole piisavalt poliitilist tahet ega kooskõlastust;
L. arvestades, et mitmepoolsuse kriis võib olla võimalus mitmepoolsusel ja õigusriigil põhineva rahvusvahelise korra teemal konsensuse taastamiseks, kasutades selleks tõhusat koostööd, solidaarsust ja kooskõlastust; arvestades, et EL peaks toetama algatusi, mille eesmärk on kodanikuühiskonna seisukohtade parem arvessevõtmine mitmepoolsete foorumite, näiteks ÜRO otsustusprotsessides; arvestades, et EL peaks toetama parlamentaarse assamblee asutamist ÜRO süsteemis, et suurendada ülemaailmse juhtimise demokraatlikku iseloomu, demokraatlikku vastutust ja läbipaistvust;