C 47/222
CS
Úřední věstník Evropské unie
7.2.2023
Čtvrtek 7. července 2022
EIB, aby naléhavě posílila mechanismy pro boj proti podvodům, korupci a jinému zakázanému jednání, zejména v rámci úsilí o zvýšení své přítomnosti mimo EU; naléhavě vyzývá EIB, aby rozšířila svou spolupráci s vnitrostátními orgány v partnerských zemích; připomíná, že od roku 2019 funguje regionální ústředí v Nairobi; vítá rozhodnutí z listopadu 2021 týkající se otevření nové centrály EIB v Nairobi na podporu spolupráce s keňskými a africkými partnery, jakož i partnery na úrovni týmu Evropa a globální úrovni s cílem lépe zohlednit priority soukromých a veřejných investic a rozšířit odborné znalosti týkající se opatření v oblasti klimatu, inovací a digitálních investic;
32. zdůrazňuje význam soudržnosti, adicionality a účinnosti financování rozvoje; vyzývá v této souvislosti EIB, aby posílila spolupráci s klíčovými partnery; vyzývá EIB, aby usnadnila účast menších rozvojových finančních subjektů na svých operacích; dále vyzývá EIB, aby kladla větší důraz na získání soukromých investic a na mobilizaci domácích zdrojů v méně rozvinutých zemích;
Transparentnost a správa
33. připomíná, že celkovým cílem je zveřejňovat informace o projektech tři týdny před jejich schválením správní radou EIB; je znepokojen poklesem transparentnosti, zejména pokud jde o včasné zveřejňování informací o projektech; připomíná, že v roce 2010 bylo 96,1 % všech projektů zveřejněno tři týdny před schválením správní radou, avšak v roce 2020 tento podíl klesl pouze na 60 %; konstatuje, že podle EIB je tento klesající trend důsledkem větší spolupráce EIB se společnostmi v soukromém sektoru; vyjadřuje politování nad rostoucím využíváním ustanovení o obchodním tajemství; uznává v této souvislosti zvláštní význam jak ustanovení o obchodním tajemství, zejména pro malé a střední podniky, tak transparentnosti jakožto klíčového prvku ochrany demokratických zásad, včetně lidských práv, a vyzývá EIB, aby mezi nimi nalezla rovnováhu, přičemž je třeba mít na paměti, že finanční prostředky EIB jsou veřejnými prostředky a měly by vždy podléhat veřejné kontrole a odpovědnosti; vyzývá k větší transparentnosti a odpovědnosti, a to i vůči orgánům EU a zejména vůči Parlamentu; dále zdůrazňuje, že některé nedávné projekty, které vyžadovaly posouzení vlivů na životní prostředí, byly zveřejněny až po schválení; dále připomíná, že nejlepším standardem, pokud jde o soukromé investory, je zveřejňovat všechny projekty nejméně 30 dní před schválením a že Mezinárodní finanční korporace (člen World Bank Group), která financuje pouze projekty v soukromém sektoru, zveřejňuje posouzení vlivů na životní prostředí 60 dní před přijetím rozhodnutí o financování; připomíná, že společnosti kotované na burze cenných papírů musí dodržovat předpisy platné pro kapitálové trhy, které zahrnují ustanovení o sdílení informací; poukazuje na nedávná doporučení evropské veřejné ochránkyně práv, že je třeba, aby EIB zaujala „ambicióznější přístup ke své praxi zveřejňování“, jednala v souladu s právními předpisy EU o transparentnosti a byla transparentnější, pokud jde o možný environmentální dopad projektů, které financuje; naléhavě vyzývá EIB, aby tato doporučení provedla co nejdříve;
34. opakuje svou žádost o interinstitucionální dohodu mezi Parlamentem a EIB s cílem zlepšit přístup k dokumentům a údajům EIB a posílit demokratickou odpovědnost, včetně možnosti pokládat EIB otázky k písemnému zodpovězení a pořádat slyšení a hospodářské dialogy;
35. vyzývá EIB, aby Parlamentu poskytovala častěji zprávy o svých rozhodnutích, dosaženém pokroku a dopadu své úvěrové činnosti, zejména prostřednictvím pravidelného strukturovaného dialogu;
36. považuje novou politiku transparentnosti za promeškanou příležitost; vyzývá EIB, aby reflektovala kritické připomínky, a vyjadřuje politování nad tím, že EIB částečně ignorovala naprosto jasné požadavky Parlamentu na zlepšení politiky transparentnosti v souladu s osvědčenými postupy a standardy jiných finančních institucí; vítá zveřejnění prohlášení o dopadu adicionality pro operace EIB v rámci jejího rámce pro měření adicionality a dopadu; vyjadřuje politování nad tím, že nová politika přináší v aktivním zveřejňování jen malý pokrok, a to i v případě projektů v hodnotě více než 50 milionů EUR prováděných finančními zprostředkovateli, a to navzdory skutečnosti, že EIB musí své činnosti opírat o „předpoklad zpřístupňování informací“, aby mohla splnit své poslání veřejné banky EU; konstatuje, že nová politika neukládá EIB povinnost, aby před rozhodnutím správní rady EIB aktivně zveřejňovala informace o vybraných projektech, zejména informace o náležité péči, v souladu s postupy uplatňovanými mezinárodními finančními institucemi; je rovněž znepokojen výjimkami z přístupu k dokumentům na základě obchodních zájmů třetích stran a směrnicí