C 47/124
CS
Úřední věstník Evropské unie
7.2.2023
Středa 6. července 2022
32. připomíná, že institucionalizace výuky úředních jazyků v Kosovu a rovný přístup ke službám a informacím v úředních jazycích jsou zcela nezbytné; vítá v této souvislosti zřízení katedry balkánských studií na Univerzitě v Prištině a rozhodnutí otevřít jazykové středisko pro studium úředních jazyků Kosova;
33. připomíná svou výzvu k většímu začleňování příslušníků menšin, včetně komunit Romů, Aškalů, Egypťanů, Bosňáků, Turků a Goranů, jakož i osob se zdravotním postižením a vysídlených osob, a to tím, že jim bude poskytnut přístup k odpovídající zdravotní péči a sociální ochraně, ke vzdělání, spravedlnosti, bydlení, zaměstnání a dalším sociálním a veřejným službám, a že jim bude zajištěn přístup k politickému a sociálnímu rozhodování, přičemž se budou současně účinně řešit průřezové formy diskriminace, jimž tyto skupiny čelí, prostřednictvím systematického institucionálního přístupu; naléhavě vyzývá k většímu úsilí v boji proti anticiganismu; vybízí vládu, aby urychlila práci na nové strategii a akčním plánu pro začlenění romské, aškalské a egyptské komunity v Kosovu na období 2021–2026;
34. vyzývá k urychlené revizi středoškolských učebnic, které poskytují zavádějící informace a používají diskriminační jazyk a popisy etnických menšin, sexuálních menšin a žen; vybízí vládní orgány, aby pokračovaly v iniciativě podporované EU „Podpora Evropské unie pro základní a střední vzdělávání“, která byla zahájena koncem roku 2021 a jejímž cílem je tyto učebnice aktualizovat;
35.
chválí Kosovo za pokojné soužití náboženských komunit a vyzývá jej, aby zintenzivnilo své úsilí o poskytování rovných příležitostí menšinovým skupinám, odpovídající zastoupení v politickém a kulturním životě a ochranu a podporu kulturního dědictví, jazyků a tradic svých národnostních a náboženských menšin; vítá iniciativu kosovské vlády pravidelně konzultovat a setkávat se se všemi komunitami žijícími v Kosovu v rámci vnitřního dialogu a vítá vytvoření nové vládní pozice místopředsedy vlády pro otázky menšin a lidská práva;
36.
uznává, že kosovská ústava je velmi progresivní, pokud jde o práva menšin; v této souvislosti s politováním konstatuje, že dosud nebyla projednána petice, kterou podepsalo téměř 500 lidí, kteří se historicky sami označují za Bulhary, jež byla zaregistrována v kosovském parlamentu v květnu 2018, a doporučuje, aby tato práva byla zakotvena v právních předpisech a zajištěna v praxi;
37. zdůrazňuje, že svobodné sdělovací prostředky jsou jedním ze zásadních pilířů demokracie a že novináři musí být chráněni před politickým tlakem; odsuzuje politický tlak, kterému jsou vystaveni, jakož i používání strategických žalob proti účasti veřejnosti k jejich zastrašování, což rovněž vede k autocenzuře; zdůrazňuje, že používání pomluv proti novinářům je nepřijatelné; varuje před jakýmikoli prohlášeními, která sdělovací prostředky stigmatizují, zejména ze strany úředníků a veřejných činitelů, kteří by měli jít příkladem;
38. konstatuje, že prostředí sdělovacích prostředků bylo v nedávných letech narušeno pomocí rozsáhlých investic vedoucích ke zvýšenému vlivu soukromého sektoru na hlavní sdělovací prostředky a on-line média, která se často využívají k obchodnímu a politickému vydírání; připomíná, že je třeba zaručit transparentnost sdělovacích prostředků, včetně transparentnosti ohledně jejich vlastnictví; vítá jmenování nové rady veřejnoprávního vysílání RTK, které proběhlo transparentním postupem a na základě zásluh; vyzývá k nalezení udržitelného řešení pro zajištění redakční nezávislosti RTK;
39. je hluboce znepokojen setrvale vysokou úrovní domácího a genderově podmíněného násilí v Kosovu, a to i pokud jde o násilí páchané na dětech, a počtem případů vražd žen a neuspokojivou prací soudů při účinném stíhání pachatelů těchto případů a genderově motivovaného násilí; požaduje účinné provedení vnitrostátní strategie proti domácímu a genderově podmíněnému násilí; zdůrazňuje, že klíčem k boji proti diskriminaci na základě pohlaví je vzdělání; zdůrazňuje, že je třeba zajistit řádné fungování systému ochrany, prevence a rozhodování o všech formách genderově podmíněného násilí, a to i prostřednictvím zvýšení počtu genderově senzitivních donucovacích orgánů a soudců, podpory azylových domů pro ženy a právní pomoci obětem, jakož i informačních kampaní pro veřejnost;