7.2.2023 г.
BG
Официален вестник на Европейския съюз
C 47/155 Сряда, 6 юли 2022 r.
АБ. като има предвид, че приобщаващите, ефикасни, издръжливи и устойчиви продоволствени системи са от решаващо значение за постигането на Програмата до 2030 г. и нейните цели за устойчиво развитие; като има предвид, че пандемията от COVID-19 разкри слабостите в световните продоволствени системи, изостряйки неравенствата и застрашавайки живота и поминъка на най-уязвимите; като има предвид, че в Десетилетието на ООН за действия се отправя призив за ускоряване на революционните решения с цел справяне с глобалните предизвикателства за хората и планетата — от бедността и пола до изменението на климата, неравенството и преодоляването на финансовите различия; АВ. като има предвид, че храненето е важен въпрос, който стои в основата и е двигател за постигането на поне 12 от 17-те ЦУР, и е неразривно свързан с други ключови въпроси на устойчивото развитие, защото зависи от тях (например вода, канализация и хигиена, и селско стопанство), защото осигурява условия за тях (например здравеопазване и заетост), или защото изпълнява и двете функции (например равенство между половете и образование); АГ. като има предвид, че Споразумението от Маракеш от 1994 г., и по-специално Споразумението за селското стопанство на Световната търговска организация (СТО), допринесоха за специализацията на селскостопанските региони; като има предвид, че тази специализация е довела до региони с високи нива на износ и други, които са почти изцяло зависими от вноса; като има предвид, че това положение не е устойчиво на кризи, като например войни, и е един от факторите, допринасящи за настоящата нестабилност на храните в световен мащаб; АД. като има предвид, че високата зависимост от вноса на храни силно излага населението на променливостта на световния пазар, особено лицата, които харчат значителна част от доходите си за ежедневни нужди от храна; АЕ. като има предвид, че нестабилността на международните пазари води до продоволствена несигурност в държавите, в които няма силни селскостопански политики, тъй като периодите на ниски цени оказват отрицателно въздействие върху производствения капацитет и водят до увеличаване на вноса, което прави градското население уязвимо при покачване на световните цени; АЖ. като има предвид, че селскостопанските политики са главните макроикономически политики и че поради липсата на защита срещу изключителната променливост на световните цени причинените от инфлацията вреди са опустошителни за нововъзникващите икономики; АЗ. като има предвид, че продоволствената независимост е правото на хората и държавите да определят собствените си селскостопански и продоволствени политики; като има предвид, че тази концепция има за цел да даде възможност на всяка страна да изхранва собственото си население и да бъде самодостатъчна и автономна; като има предвид, че намерението на стратегията „От фермата до трапезата“ да намали зависимостта на земеделските стопани от външни продукти е в съответствие с това определение; АИ. като има предвид, че Европейският зелен пакт и стратегията „От фермата до трапезата“ възприемат цялостни подходи към селското стопанство не само за да се предотврати криза в областта на климата и биологичното разнообразие в Европа, но и за да се гарантира продоволствената сигурност и да се подобри храненето и общественото здраве; като има предвид, че тя служи като модел за инвестиции в областта на финансирането на развитието с цел да се увеличи устойчивостта и продоволствената самодостатъчност на развиващите се страни; АЙ. като има предвид, че стратегията „От фермата до трапезата“ има за цел да намали използването на селскостопански суровини, и по-специално да намали общата употреба на химически пестициди с 50 %, на най-опасните пестициди с 50 % и на торове с поне 20 % до 2030 г.; АК. като има предвид, че храненето е важна инвестиция, тъй като доброто хранене през първите хиляда дни от живота на детето е от решаващо значение за достигането на пълен физически, интелектуален и човешки потенциал; като има предвид, че гладът и недохранването оказват отрицателно въздействие върху способността на децата да учат и ги карат да напускат преждевременно училище, представляват бреме за хората и обществата през целия живот и оказват неблагоприятно въздействие върху човешкото и националното икономическо развитие; като има предвид, че следователно доброто хранене е крайъгълният камък на просперитета на обществата; АЛ. като има предвид, че в разгара на пандемията от COVID-19 затварянето на училищата остави 370 милиона деца без достъп до сигурно хранене в училище, често единственото им топло ястие на ден; като има предвид, че програмите за училищна храна са важен елемент за борба с детския глад и множеството форми на недохранване; като има предвид, че