C 45/30
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2023.2.6.
Jogalapok és fontosabb érvek Keresete alátámasztása érdekében a felperes négy jogalapra hivatkozik, amelyek lényegében azonosak vagy hasonlóak a T-555/22. sz., Franciaország kontra Bizottság ügyben hivatkozott jogalapokkal.
2022. december 16-án benyújtott kereset – PB kontra ESZT (T-789/22. sz. ügy) (2023/C 45/39) Az eljárás nyelve: francia Felek Felperes: PB (képviselő: N. de Montigny ügyvéd) Alperes: Egységes Szanálási Testület (ESZT)
Kérelmek A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék: — semmisítse meg a 2022. február 15-i határozatot; — amennyiben szükséges, semmisítse meg a panaszát elutasító 2022. szeptember 6-i határozatot; — kötelezze az alperest a felperes által a meghallgatáshoz és a védelemhez való jogának megsértése miatt elszenvedett kár 50 000 euró összegben történő megtérítésére; — az alperest kötelezze a költségek viselésére.
Jogalapok és fontosabb érvek Az Egységes Szanálási Testület (ESZT) által hozott, a segítségnyújtás iránti kérelmét elutasító határozattal szembeni keresete alátámasztása érdekében a felperes három jogalapra hivatkozik. 1.
Az első jogalap a felperes védelemhez való jogának megsértésén és eljárási szabálytanságokon alapul.
A jogalap első részében a felperes az átláthatóság elvének megsértését, a munkaszerződések megkötésére jogosult hatóság függetlenségének nem hihető jellegét, valamint az ügyirat alapvető adataihoz és irataihoz való hozzáférés megtagadását kifogásolja.
A jogalap második részében a felperes a segítségnyújtás iránti kérelmének bizalmas kezelésére vonatkozó elv megsértésére, az eljárási garanciák tiszteletben tartásának hiányára, az igazságos és objektív eljárás kialakításának hiányára, végül pedig a zaklatás megelőzésére vonatkozó általános végrehajtási rendelkezések 4.2.
és 4.3. cikkének megsértésére hivatkozik.
A jogalap harmadik részében a felperes az objektív és szubjektív pártatlanság hiányát, valamint a segítségnyújtás iránti kérelmének vizsgálatát hátrányosan érintő összeférhetetlenség fennállását kifogásolja.
A jogalap negyedik részében a felperes a munkaszerződések megkötésére jogosult hatóság általi tényleges meghallgatáshoz való jog megsértésére hivatkozik. 2.
A második jogalap az Európai Unió tisztviselői személyzeti szabályzata (a továbbiakban: személyzeti szabályzat) 24. cikkének, a segítségnyújtási és gondoskodási kötelezettség megsértésén, valamint a nem megfelelő ügyintézésen alapul. 3.
A harmadik jogalap nyilvánvaló értékelési hibán és a személyzeti szabályzat 12a.
cikkének megsértésén alapul.