2023.1.27.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 32/93 2022. június 23., csütörtök
61.
üdvözli az AU és az EU tagállamai helyi és regionális önkormányzatai vezetőinek 2022. február 15-én Brüsszelben tartott találkozóján elfogadott nyilatkozatot, amely többek között hangsúlyozta, hogy a fenntartható fejlődési célokat alátámasztó 169 cél 65 %-a nem érhető el a helyi és regionális önkormányzatok bevonása nélkül;
62.
üdvözli az AfCFTA Miniszterek Tanácsának az áruk 87,7 %-ára vagy az AfCFTA hatálya alá tartozó 3 800 tarifacsoportra vonatkozó közös származási szabályokról szóló megállapodását; arra kéri az Európai Bizottságot, hogy hangolja össze a származási szabályokat, és dolgozzon ki javaslatot az összes afrikai országgal folytatott kereskedelemre vonatkozó egységes származási szabályokra vonatkozóan, az AfCFTA keretében nemrégiben elfogadott szabályok alapján, az EU és az afrikai régiók és országok közötti különböző kereskedelmi megállapodásokban és megállapodásokban szereplő származási szabályok sokaságának felváltása érdekében; meg van győződve arról, hogy ez az uniós vállalkozások és vámhatóságok számára is előnyös lenne; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a további lehetőségeket és intézkedéseket az EU afrikai országokkal kötött különböző kereskedelmi megállapodásai és az AfCFTA közötti kapcsolatok és szinergiák erősítésére; üdvözli, hogy az AfCFTA célja a regionális differenciálódás javítása, valamint az infrastrukturális rendszerek bővítése és összekapcsolása; felhívja az EU-t, hogy működjön együtt az AfCFTA titkárságával az AfCFTA megvalósításához szükséges kapacitásépítés és technikai támogatás előmozdítása érdekében;
63.
üdvözli, hogy 2021 novemberében az EBB megnyitotta első afrikai központját Kenya fővárosában, Nairobiban;
64. nagyra értékeli a Tanács és a Bizottság kezdeményezését az első Afrika-Európa hét megrendezésére, amelyre 2022 februárjában került sor Brüsszelben; üdvözli az ifjúsági szervezetek, civil társadalmi szervezetek, helyi önkormányzatok, a kulturális ágazat és az üzleti ágazat több ezer képviselőjének eredményes munkáját; hangsúlyozza, hogy az Európai Unióban élő afrikai fiatalok és afrikai diaszpórák hatékonyabb bevonása az EU részéről hosszú távon strukturálisan javíthatja az EU és Afrika közötti kapcsolatot; ennek kapcsán sajnálja, hogy az Európai Parlament nem kapcsolódott be nagyobb mértékben a rendezvényekbe, és hogy azokra a Parlament strasbourgi plenáris ülésének hetével egyidejűleg került sor, továbbá hangsúlyozza, hogy a jövőbeli kezdeményezéseket megelőzően elő kell mozdítani a fokozott együttműködést minden érdekelt fél között, beleértve az üzleti szervezeteket is; felhívja a Bizottságot, hogy évente szervezze meg az Afrika– Európa hetet, és vonja be a fiatalokat, különösen a nőket és a lányokat az Afrika–Európa hét során szervezett vitákba;
65. kéri a Bizottságot, hogy a jövőbeli EU–Afrika üzleti csúcstalálkozók összpontosítsanak a helyi gazdasági és fenntartható termelési alternatívák – például a biogazdálkodás és a méltányos kereskedelem termékei, a mezőgazdasági kistermelői szövetkezetek és a szociális gazdaság érdekeltjei – által jelentett potenciálra az Afrika és az EU közötti fenntarthatóbb és méltányosabb kereskedelmi partnerség kialakításában;
66. hangsúlyozza, hogy fokozni kell az érdekelt felek, különösen az afrikai kontinensen működő kkv-k vállalkozói szövetségeinek, valamint az EU- és az AU-beli, egyre fontosabb civil társadalmi szervezetek bevonását a tisztességes és etikus kapcsolatokat célzó kereskedelmi, beruházási és gazdasági együttműködés új dimenzióját kialakító vitákba;
67. megjegyzi, hogy a közlekedési hálózatok a kereskedelem és a virágzó gazdaságok kulcsfontosságú támogató eszközei; hangsúlyozza az afrikai vidéki és városi területek jobb összekapcsolásának szükségességét az afrikai országok közötti és az afrikai kontinensen belüli összekapcsoltság fokozása érdekében; hangsúlyozza, hogy az infrastrukturális projektek megvalósítására irányuló „Európa együtt” kezdeményezéseknek az AU által az afrikai infrastruktúra-fejlesztési programban azonosított szükségletekre kell épülniük; e tekintetben kéri, hogy vonják be a helyi és regionális érdekelt feleket az infrastrukturális projektek jellegére és volumenére vonatkozó döntéshozatali folyamatba; emlékeztet arra, hogy becslések szerint Afrikában az utak 53 %-a nincs burkolva, és el van szigetelve a kereskedelmi csomópontoktól, a vidéki területek lakosságának pedig kevesebb mint fele fér hozzá egész évben használható utakhoz, ami azt mutatja, hogy nemcsak a kiemelt projektekbe kell beruházni; felszólít továbbá a hűtési lánc logisztikájába és a korszerű tárolólétesítményekbe történő beruházásokra, valamint általában véve a termelés és a fogyasztás helye közötti logisztika javítására, amely Afrika gyors urbanizációjára is tekintettel lehetővé teszi a mezőgazdasági termelők számára mezőgazdasági termékeik távolsági szállítását, és ezáltal hozzájárul az élelmezési bizonytalanság megszüntetéséhez; megjegyzi, hogy a működőképes közlekedési hálózat és az infrastrukturális projektekbe történő beruházások hozzájárulhatnak az afrikai gazdaságok fejlődéséhez; kéri az Európai Bizottságot, hogy Afrikával kapcsolatos kereskedelmi és beruházási eszközei révén könnyítse meg az afrikai infrastrukturális projektekre irányuló beruházásokat;
68. széles körű vitát szorgalmaz, amelynek célja az infrastruktúra-fejlesztésre irányuló modellek és tervek újragondolása, valamint az alternatív mobilitási modellek és a 21. századi modern mobilitási megoldások azonosítása a régiókon belül és kontinensszerte mindenki számára, az EU-ban és más iparosodott országokban szerzett tapasztalatok alapján, elkerülendő az ott elkövetett hibákat;