C 23/2
ET
Euroopa Liidu Teataja
23.1.2023
(5)
Tuginedes varasematele algatustele, nagu Tallinna deklaratsioon e-valitsuse kohta ja Berliini deklaratsioon digiühiskonna ja väärtuspõhise digivalitsuse kohta, esitasid liikmesriigid Lissaboni deklaratsioonis „Eesmärgipärane digidemokraatia“ üleskutse luua selline digipöörde mudel, mis tugevdab digitaalse ühtse turu ümber koonduva digitaalse ökosüsteemi inimmõõdet.
Liikmesriigid kutsusid üles looma digipöörde mudeli, mis tagaks, et tehnoloogia aitab reageerida vajadusele kliimameetmeid võtta ja keskkonda kaitsta.
(6)
ELi arusaam digipöördest seab selle keskmesse inimesed, võimestab üksikisikuid ja toetab uuenduslikke ettevõtteid.
Otsus digikümnendi poliitikaprogrammi 2030 kohta sisaldab nelja tegevussuuna (digioskused, digitaristu ning ettevõtete ja avalike teenuste digiüleminek) konkreetseid digieesmärke.
ELi nägemuse kohaselt hõlmab meie ühiskonna ja majanduse digipööre eelkõige digitaalset suveräänsust avatud moel, põhiõiguste austamist, õigusriiki ja demokraatiat, kaasamist, juurdepääsetavust, võrdsust, kestlikkust, vastupidavust, turvalisust, elukvaliteedi parandamist, teenuste kättesaadavust ning igaühe õiguste ja püüdluste austamist.
See peaks aitama kaasa dünaamilise, ressursitõhusa ja õiglase majanduse ja ühiskonna kujunemisele ELis.
(7)
Käesolevas deklaratsioonis tuuakse välja ühised poliitilised kavatsused ja kohustused ning tuletatakse meelde digipöörde kontekstis kõige olulisemaid õigusi.
Deklaratsioon peaks suunama ka poliitikakujundajaid, kui nad arutavad oma arusaama digipöördest, mille kohaselt seatakse inimesed digipöörde keskmesse, toetatakse solidaarsust ja kaasamist ühenduvuse, digihariduse, -koolituse ja -oskuste, heade ja õiglaste töötingimuste ning internetis digitaalsetele avalikele teenustele juurdepääsu tagamise kaudu, rõhutatakse valikuvabaduse olulisust algoritmide ja tehisintellektisüsteemidega kokku puutumise ning õiglase digikeskkonna puhul, soodustatakse digitaalses avalikus ruumis osalemist, suurendatakse digikeskkonnas ohutust, turvalisust ja võimestamist, eelkõige laste ja noorte jaoks, tagades samal ajal eraelu puutumatuse ja individuaalse kontrolli andmete üle, ning edendatakse kestlikkust.
Käesoleva deklaratsiooni eri peatükid peaksid moodustama tervikliku lähteraamistiku ja neid ei tohiks käsitleda eraldiseisvatena.
(8)
Käesolev deklaratsioon peaks ühtlasi olema ettevõtjate ja muude asjaomaste isikute jaoks võrdlusaluseks, millest lähtudes arendada ja võtta kasutusele uut tehnoloogiat.
Sellega seoses on oluline edendada teadusuuringuid ja innovatsiooni.
Erilist tähelepanu tuleks pöörata ka VKEdele ja idufirmadele.
(9)
Veelgi tuleks tugevdada digiühiskonna ja -majanduse demokraatlikku toimimist, pidades sealjuures igati kinni õigusriigi põhimõttest, tõhusatest õiguskaitsevahenditest ja õiguskaitsest.
Käesolev deklaratsioon ei mõjuta õiguste kasutamise seaduslikke piire, et viia need kooskõlla muude õiguste kasutamisega, ega avalikes huvides olevaid vajalikke ja proportsionaalseid piiranguid.
(10) Deklaratsioon põhineb eeskätt ELi esmasel õigusel, eelkõige Euroopa Liidu lepingul, Euroopa Liidu toimimise lepingul, Euroopa Liidu põhiõiguste hartal, aga ka teisestel õigusaktidel ja Euroopa Liidu Kohtu praktikal.
Samuti tugineb deklaratsioon Euroopa sotsiaalõiguste sambale ja täiendab seda.
Tegemist on deklaratiivse dokumendiga ja seega ei mõjuta see iseenesest õigusnormide sisu ega nende kohaldamist.
(11) EL peaks tutvustama deklaratsiooni oma suhetes teiste rahvusvaheliste organisatsioonide ja kolmandate riikidega, muu hulgas võttes neid õigusi ja põhimõtteid arvesse oma kaubandussuhetes, et need põhimõtted suunaksid ka rahvusvahelisi partnereid kujundama digipööret sellises suunas, et selle keskmes oleksid kogu maailmas inimesed ja nende universaalsed inimõigused.
Deklaratsioonist tuleks eelkõige lähtuda rahvusvahelistes organisatsioonides võetavate meetmete puhul, nagu kestliku arengu tegevuskava 2030 elluviimine, samuti paljusid sidusrühmi hõlmav lähenemisviis interneti haldamisele.