20.1.2023
SV
Europeiska unionens officiella tidning
C 20/5
HÄRIGENOM REKOMMENDERAS FÖLJANDE.
KAPITEL I: SYFTE, TILLÄMPNINGSOMRÅDE OCH PRIORITERING
1.
I denna rekommendation fastställs en rad riktade åtgärder på unionsnivå och nationell nivå för att stödja och stärka motståndskraften hos kritisk infrastruktur, på frivillig basis, med fokus på kritisk infrastruktur med stor gränsöver­ skridande betydelse och inom identifierade nyckelsektorer, såsom energi, digital infrastruktur, transport och rymden.
Dessa riktade åtgärder består av ökad beredskap, ökade insatser och internationellt samarbete.
2.
Information som utbyts i syfte att uppfylla målen för denna rekommendation och som är konfidentiell enligt unionsbestämmelser och nationella bestämmelser samt bestämmelser om affärshemligheter bör utbytas med kommissionen och andra relevanta myndigheter endast när sådant utbyte är nödvändigt för att tillämpa denna rekommendation.
Denna rekommendation påverkar inte skyddet av medlemsstaternas väsentliga intressen i fråga om nationell och allmän säkerhet eller försvar, och ingen medlemsstat bör förväntas lämna ut information som går emot dessa intressen.
KAPITEL II: ÖKAD BEREDSKAP
Åtgärder på medlemsstatsnivå 3.
Medlemsstaterna bör överväga en allriskstrategi när de uppdaterar sina riskbedömningar eller sina befintliga likvärdiga analyser, i linje med den föränderliga karaktären hos de nuvarande hoten mot deras kritiska infrastruktur, särskilt inom identifierade nyckelsektorer och, om möjligt, inom alla sektorer som omfattas av kommande nya rättsliga ramar som är tillämpliga på kritiska entiteter.
4.
Medlemsstaterna uppmanas att påskynda det förberedande arbetet och anta åtgärder för stärkt motståndskraft, där så är möjligt, i enlighet med den kommande rättsliga ramen för kritiska entiteter, med särskilt fokus på samarbete och utbyte av relevant information mellan medlemsstaterna och med kommissionen, på identifiering av kritiska entiteter med stor gränsöverskridande betydelse och på ökat stöd till identifierade kritiska entiteter för att förbättra deras motståndskraft.
5.
Medlemsstaterna bör ge stöd till utbildning av experter och övningar och utbyte av bästa praxis och lärdomar.
Medlemsstaterna bör uppmuntra experter att delta i befintliga utbildningsplattformar, både nationella och internationella, till exempel inom ramen för unionens civilskyddsmekanism.
6.
Medlemsstaterna bör uppmuntra och stödja operatörer av kritisk infrastruktur, åtminstone inom energisektorn, att genomföra stresstester i enlighet med gemensamt överenskomna principer på unionsnivå i fall där detta är fördelaktigt.
Stresstesterna bör syfta till att bedöma den kritiska infrastrukturens motståndskraft mot antagonistiska hot orsakade av människan.
Medlemsstaterna bör därför sträva efter att identifiera relevant kritisk infrastruktur för testning och samråda med relevanta operatörer av kritisk infrastruktur så snart som möjligt och senast i slutet av det första kvartalet 2023.
Dessutom bör medlemsstaterna stödja operatörerna av kritisk infrastruktur så att de gör dessa tester så snart som möjligt och strävar efter att slutföra dem senast före utgången av 2023, i enlighet med nationell lagstiftning.
Rådet har för avsikt att utvärdera läget i fråga om stresstester senast i slutet av april 2023.
7.
Hoten mot kritisk infrastruktur förändras snabbt, och det är därför av avgörande betydelse att upprätthålla en hög skyddsnivå.
Medlemsstaterna uppmuntras att anslå tillräckliga finansiella resurser för att stärka kapaciteten hos sina relevanta nationella myndigheter och att stödja dem i syfte att kunna stärka den kritiska infrastrukturens motståndskraft.
Medlemsstaterna uppmuntras också att anslå tillräckliga finansiella resurser till de myndigheter som ansvarar för hanteringen av storskaliga cybersäkerhetsincidenter för att stödja dem och att säkerställa att deras enheter för hantering av it-säkerhetsincidenter (CSIRT) och behöriga myndigheter till fullo mobiliseras i CSIRT-nätverket respektive EU-CyCLONe.