20.1.2023
SL
Uradni list Evropske unije
C 20/5
SPREJEL NASLEDNJE PRIPOROČILO:
POGLAVJE I: CILJ, PODROČJE UPORABE IN PREDNOSTNA RAZVRSTITEV
(1)
To priporočilo določa vrsto ciljno usmerjenih ukrepov na ravni Unije in nacionalni ravni za prostovoljno podporo in krepitev odpornosti kritične infrastrukture s poudarkom na kritični infrastrukturi z velikim čezmejnim pomenom in v sektorjih, ki so opredeljeni kot ključni, kot so energija, digitalna infrastruktura, promet in vesolje.
Ti ciljno usmerjeni ukrepi vključujejo izboljšano pripravljenost, okrepljen odziv in mednarodno sodelovanje.
(2)
Informacije, ki se izmenjujejo zaradi uresničevanja tega priporočila ter so zaupne v skladu s predpisi Unije in nacionalnimi predpisi, pa tudi pravili o poslovni tajnosti, bi se morale s Komisijo in drugimi ustreznimi organi izmenjati le, če je takšna izmenjava potrebna za ustrezno uporabo tega priporočila.
To priporočilo ne vpliva na zaščito bistvenih interesov držav članic na področju nacionalne varnosti, javne varnosti ali obrambe in od nobene države članice se ne bi smelo pričakovati, da bi izmenjevala informacije, ki bi škodile tem interesom.
POGLAVJE II: IZBOLJŠANA PRIPRAVLJENOST
Ukrepi na ravni držav članic
(3)
Države članice bi morale pri posodabljanju svojih ocen tveganja ali obstoječih enakovrednih analiz razmisliti o pristopu, ki upošteva vse nevarnosti, v skladu s spreminjajočo se naravo aktualnih groženj za njihovo kritično infrastrukturo, zlasti v sektorjih, ki so opredeljeni kot ključni, in po možnosti v vseh sektorjih, zajetih v prihodnjem novem pravnem okviru, ki se bo uporabljal za kritične subjekte.
(4)
Države članice naj pospešijo pripravljalno delo in po možnosti sprejmejo ukrepe za povečanje odpornosti, kot določa prihodnji pravni okvir, ki se uporablja za kritične subjekte, s posebnim poudarkom na sodelovanju in izmenjavi ustreznih informacij med državami članicami in s Komisijo, opredelitvi kritičnih subjektov z velikim čezmejnim pomenom in krepitvi podpore opredeljenim kritičnim subjektom, da se izboljša njihova odpornost.
(5)
Države članice bi morale podpirati usposabljanje in dejavnosti strokovnjakov ter izmenjavo najboljših praks in pridobljenih izkušenj med njimi.
Strokovnjake bi morale spodbujati k udeležbi na obstoječih nacionalnih in mednarodnih platformah za usposabljanje, na primer v okviru mehanizma Unije na področju civilne zaščite.
(6)
Države članice bi morale upravljavce kritične infrastrukture, vsaj tiste v energetskem sektorju, spodbujati k izvajanju stresnih testov, po možnosti v skladu z načeli, dogovorjenimi na ravni Unije, ter jim pri tem pomagati.
S stresnimi testi bi bilo treba oceniti odpornost kritične infrastrukture na antagonistične grožnje, ki jih povzroči človek.
Zato bi si morale države članice prizadevati za opredelitev ustrezne kritične infrastrukture, ki jo je treba testirati, in se čim prej, najpozneje pa do konca prvega četrtletja leta 2023 posvetovati z upravljavci te infrastrukture.
Poleg tega bi morale države članice upravljavcem kritične infrastrukture pomagati, da bi te teste izvedli čim prej in da bi si prizadevali za njihovo dokončanje do konca leta 2023, v skladu z nacionalnim pravom.
Svet namerava oceniti stanje v zvezi s stresnimi testi do konca aprila 2023.
(7)
Zaradi hitrih sprememb pri pojavljanju groženj za kritično infrastrukturo je ohranjanje njene visoke ravni zaščite ključnega pomena.
Države članice naj dodelijo zadostna finančna sredstva za krepitev zmogljivosti svojih ustreznih nacionalnih organov in jih podprejo, da bodo lahko izboljšali odpornost kritične infrastrukture.
Prav tako naj dodelijo zadostna finančna sredstva organom, odgovornim za obvladovanje velikih kibernetskih incidentov, jih podprejo in zagotovijo, da bodo njihove skupine za odzivanje na incidente na področju računalniške varnosti (skupine CSIRT) in pristojni organi v celoti vključeni v mrežo skupin CSIRT oziroma EU-CyCLONe.