20.1.2023.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 20/5
IR PIEŅĒMUSI ŠO IETEIKUMU.
I NODAĻA MĒRĶIS, DARBĪBAS JOMA UN PRIORITĀTES
1.
Šajā ieteikumā ir izklāstīta virkne mērķorientētu darbību Savienības un valstu līmenī, lai brīvprātīgi atbalstītu un uzlabotu kritiskās infrastruktūras noturību, īpašu uzmanību pievēršot kritiskajai infrastruktūrai ar būtisku pārrobežu nozīmi un noteiktās svarīgās nozarēs, piemēram, enerģētikā, digitālajā infrastruktūrā, transportā un kosmosā.
Minētās mērķorientētās darbības ietver labāku sagatavotību, pastiprinātu reaģēšanu un starptautisko sadarbību.
2.
Ar informāciju, kas ir konfidenciāla, ievērojot Savienības un valsts noteikumus, kā arī ar noteikumus par uzņēmējdarbības konfidencialitāti, un ko kopīgo nolūkā sasniegt šā ieteikuma mērķus, būtu jāapmainās ar Komisiju un citām attiecīgajām iestādēm tikai tad, ja šāda apmaiņa ir nepieciešama šā ieteikuma labai piemērošanai.
Šis ieteikums neskar dalībvalstu būtisko interešu aizsardzību nacionālās drošības, sabiedriskās drošības vai aizsardzības jomā un ne no vienas dalībvalsts nebūtu jāsagaida, ka tā dalīsies ar informāciju, kas ir pretrunā šīm interesēm.
II NODAĻA UZLABOTA SAGATAVOTĪBA
Darbības dalībvalstu līmenī
3.
Dalībvalstīm, atjauninot savus riska novērtējumus vai to esošās līdzvērtīgās analīzes, būtu jāapsver visu apdraudējumu pieeja saskaņā ar pašreizējo kritisko infrastruktūru apdraudējumu mainīgo raksturu, jo īpaši apzinātajās svarīgajās nozarēs un, ja iespējams, visās nozarēs, uz kurām attiecas gaidāmais jaunais tiesiskais regulējums, kas piemērojams kritiskajām vienībām.
4.
Dalībvalstis tiek aicinātas paātrināt sagatavošanās darbu un, ja iespējams, pieņemt noturības uzlabošanas pasākumus, kā noteikts gaidāmajā tiesiskajā regulējumā, kas piemērojams kritiskajām vienībām, īpašu uzmanību pievēršot sadarbībai un attiecīgās informācijas apmaiņai starp dalībvalstīm un ar Komisiju, attiecībā uz kritisko vienību, kurām ir būtiska pārrobežu nozīme, apzināšanu un atbalsta palielināšanu apzinātajām kritiskajām vienībām nolūkā uzlabot to noturību.
5.
Dalībvalstīm būtu jāatbalsta ekspertu apmācība un mācības un ekspertu savstarpēja dalīšanās ar paraugpraksi un gūto pieredzi.
Dalībvalstīm eksperti būtu jāmudina piedalīties esošajās valsts un starptautiskajās apmācības platformās, piemēram, UCPM ietvaros.
6.
Dalībvalstīm būtu jāmudina un jāatbalsta kritiskās infrastruktūras operatori vismaz enerģētikas nozarē, lai tie veiktu stresa testus, ja tas ir lietderīgi, ievērojot principus, par kuriem panākta kopīga vienošanās Savienības līmenī.
Stresa testos būtu jānovērtē kritiskās infrastruktūras noturība pret antagonistiskiem cilvēka radītiem apdraudējumiem.
Tāpēc dalībvalstīm būtu jācenšas identificēt attiecīgo kritisko infrastruktūru, kurai jāveic tests, un pēc iespējas drīz un ne vēlāk kā 2023. gada pirmajā ceturksnī apspriesties ar attiecīgajiem kritiskās infrastruktūras operatoriem.
Turklāt dalībvalstīm būtu jāatbalsta kritiskās infrastruktūras operatori, lai tie veiktu minētos testus pēc iespējas ātrāk un ar mērķi tos pabeigt līdz 2023. gada beigām saskaņā ar valsts tiesību aktiem.
Padome plāno līdz 2023. gada aprīļa beigām izvērtēt pašreizējo stāvokli saistībā ar stresa testiem.
7.
Ņemot vērā strauji mainīgos apdraudējumus kritiskajai infrastruktūrai, ir ļoti svarīgi saglabāt tās augsta līmeņa aizsardzību.
Dalībvalstis tiek mudinātas piešķirt pietiekamus finanšu resursus nolūkā stiprināt savu attiecīgo valsts iestāžu spējas un tās atbalstīt, lai varētu uzlabot kritiskās infrastruktūras noturību.
Dalībvalstis tiek arī mudinātas piešķirt pietiekamus finanšu resursus iestādēm, kas atbild par liela mēroga kiberdrošības incidentu pārvaldību, nolūkā tās atbalstīt, un nodrošināt, ka to datordrošības incidentu reaģēšanas vienības (CSIRT) un kompetentās iestādes tiek pilnībā mobilizētas attiecīgi CSIRT tīklā un EU-CyCLONe.