C 20/10
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
20.1.2023.
30.
Ņemot vērā, ka apdraudējumu aina mainās, un sadarbībā ar dalībvalstīm Komisija tiek aicināta saistībā ar UCPM: a) pastāvīgi analizēt un testēt esošo reaģēšanas spēju piemērotību un operatīvo gatavību; b) regulāri uzraudzīt, vai Eiropas civilās aizsardzības rezerves un rescEU spēju jomā pastāv potenciāli būtiski reaģēšanas spēju trūkumi, un tos apzināt; c) vēl vairāk pastiprināt starpnozaru sadarbību, lai nodrošinātu pienācīgu reaģēšanu Savienības līmenī, un organizēt regulāru apmācību vai mācības, lai šo sadarbību testētu kopā ar vienu vai vairākām dalībvalstīm; d) pilnveidot ERCC kā starpnozaru ārkārtas situāciju centru Savienības līmenī, kura uzdevums būtu koordinēt atbalsta sniegšanu skartajām dalībvalstīm.
31.
Padome ir apņēmusies sākt darbu, lai apstiprinātu plānu koordinētai reaģēšanai uz kritiskās infrastruktūras ar būtisku pārrobežu nozīmi traucējumiem, kurā aprakstīti un noteikti mērķi un sadarbības veidi, kā tiek īstenota sadarbība starp dalībvalstīm un ES iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām, reaģējot uz incidentiem, kas vērsti pret šādu kritisko infrastruktūru.
Padome gaida Komisijas sagatavotu šāda plāna projektu, kura izstrādē izmantots attiecīgu Savienības aģentūru atbalsts un ieguldījums.
Plānā nodrošina pilnīgu saskaņotību un sadarbspēju ar pārskatīto Savienības operatīvo protokolu hibrīddraudu apkarošanai (“EU Playbook”) un ņem vērā esošo plānu koordinētai reaģēšanai uz liela mēroga pārrobežu kiberdrošības incidentiem (12) un krīzēm, un EU CyCLONe pilnvaras, kas paredzētas TID 2 direktīvā, un nepieļauj struktūru un darbību dublēšanos.
Minētajā plānā būtu pilnībā jāņem vērā esošie IPCR mehānismi, kas paredzēti reaģēšanas koordinēšanai.
32.
Komisija tiek aicināta ar attiecīgajām ieinteresētajām personām un ekspertiem apspriest pasākumus, kas būtu piemēroti saistībā ar iespējamiem būtiskiem incidentiem, kuri skar zemūdens infrastruktūru – tie jāiesniedz kopā ar 20. punkta a) apakšpunktā minēto novērtēšanas pētījumu, – kā arī turpināt izstrādāt ārkārtas situāciju plānus, riska scenārijus un Savienības mērķus noturības pret katastrofām jomā, kas izklāstīti Lēmumā Nr. 1313/2013/ES.
IV NODAĻA.
STARPTAUTISKĀ SADARBĪBA
Darbības dalībvalstu līmenī
33.
Dalībvalstīm, attiecīgos gadījumos un saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, būtu jāsadarbojas ar attiecīgajām trešām valstīm jautājumos, kas skar kritiskās infrastruktūras ar pārrobežu nozīmi noturību.
34.
Dalībvalstis tiek mudinātas sadarboties ar Komisiju un Augsto pārstāvi, lai efektīvi pārvaldītu riskus, kas saistīti ar kritisko infrastruktūru starptautiskajos ūdeņos.
35.
Dalībvalstis tiek aicinātas sadarbībā ar Komisiju un Augsto pārstāvi sniegt ieguldījumu, lai tiktu ātrāk izstrādātas un īstenotas un pēc tam izmantotas ES hibrīddraudu novēršanas rīkkopa un īstenošanas pamatnostādnes, kas minētas Padomes 2022. gada 21. jūnija secinājumos par satvaru koordinētai ES reaģēšanai uz hibrīdkampaņām, ar mērķi pilnībā īstenot satvaru koordinētai ES reaģēšanai uz hibrīdkampaņām, jo īpaši, kad tiek apsvērta un sagatavota visaptveroša un koordinēta Savienības reakcija uz hibrīdkampaņām un hibrīdapdraudējumiem, tostarp tādiem, kas vērsti pret kritiskās infrastruktūras operatoriem.
(12) Komisijas Ieteikums (ES) 2017/1584 (2017. gada 13. septembris) par koordinētu reaģēšanu uz plašapmēra kiberdrošības incidentiem un krīzēm.