20.1.2023.
HR
Službeni list Europske unije
C 20/5
DONIJELO JE OVU PREPORUKU:
POGLAVLJE I. CILJ, PODRUČJE PRIMJENE I ODREĐIVANJE PRIORITETA
1.
Ovom se Preporukom utvrđuje niz ciljanih mjera na razini Unije i nacionalnoj razini za potporu i jačanje otpornosti kritične infrastrukture, na dobrovoljnoj osnovi, s naglaskom na kritičnoj infrastrukturi od znatne prekogranične važnosti i u utvrđenim ključnim sektorima, kao što su energetika, digitalna infrastruktura, promet i svemir.
Te ciljane mjere sastoje se od veće pripravnosti, poboljšanog odgovora i međunarodne suradnje.
2.
Informacije koje se razmjenjuju kako bi se ispunili ciljevi ove Preporuke i koje se smatraju povjerljivima na temelju pravila Unije i nacionalnih pravila, kao i pravila o poslovnoj tajni, trebali bi se razmjenjivati s Komisijom i drugim relevantnim tijelima samo kad je takva razmjena nužna za dobru primjenu ove Preporuke.
Ova Preporuka ne utječe na zaštitu ključnih interesa nacionalne sigurnosti, javne sigurnosti ili obrane država članica te se ni od jedne države članice ne bi trebalo očekivati da razmjenjuje informacije ako je to u suprotnosti s tim interesima.
POGLAVLJE II.: VEĆA PRIPRAVNOST
Mjere na razini država članica 3.
Države članice trebale bi razmotriti pristup kojim se obuhvaćaju sve opasnosti kada ažuriraju svoje procjene rizika ili postojeće jednakovrijedne analize, u skladu sa sve većim trenutačnim prijetnjama njihovoj kritičnoj infrastrukturi, posebno u utvrđenim ključnim sektorima i, ako je to moguće, u svim sektorima obuhvaćenima predstojećim novim pravnim okvirom koji se primjenjuje na kritične subjekte.
4.
Države članice pozivaju se da ubrzaju pripremni rad i donesu mjere za jačanje otpornosti, ako je to moguće, kako je propisano predstojećim pravnim okvirom koji se primjenjuje na kritične subjekte, s posebnim naglaskom na suradnji i razmjeni relevantnih informacija među državama članicama i s Komisijom, na utvrđivanju kritičnih subjekata od znatne prekogranične važnosti i na jačanju potpore utvrđenim kritičnim subjektima kako bi se poboljšala njihova otpornost.
5.
Države članice trebale bi podupirati osposobljavanje i vježbe stručnjaka te razmjenu najboljih praksi i stečenih iskustava među njima.
Države članice trebale bi poticati stručnjake da sudjeluju u postojećim nacionalnim i međunarodnim platformama za osposobljavanje, na primjer u okviru UCPM-a.
6.
Države članice trebale bi poticati i podupirati operatore kritične infrastrukture, barem u energetskom sektoru, da provode testiranja otpornosti na stres, u skladu s načelima zajednički dogovorenima na razini Unije, ako je to korisno.
Testiranjem otpornosti na stres trebala bi se procijeniti otpornost kritične infrastrukture na neprijateljske prijetnje izazvane ljudskim djelovanjem.
Stoga bi države članice trebale nastojati utvrditi relevantnu kritičnu infrastrukturu koju treba testirati i savjetovati se s relevantnim operatorima kritične infrastrukture što je prije moguće, a najkasnije do kraja prvog tromjesečja 2023.
Osim toga, države članice trebale bi podupirati operatore kritične infrastrukture tako da ta testiranja provedu što je prije moguće i da ih pokušaju dovršiti do kraja 2023., u skladu s nacionalnim pravom.
Vijeće do kraja travnja 2023. namjerava ocijeniti trenutačno stanje u pogledu testiranja otpornosti na stres.
7.
Zbog sve većih prijetnji kritičnoj infrastrukturi ključno je održavanje visoke razine zaštite.
Države članice potiču se da dodijele dostatna financijska sredstva za jačanje kapaciteta svojih relevantnih nacionalnih tijela i da im pruže potporu kako bi mogle ojačati otpornost kritične infrastrukture.
Države članice potiču se i da dodijele dostatna financijska sredstva tijelima odgovornima za upravljanje kiberincidentima velikih razmjera kako bi im pružile potporu i da osiguraju da se njihovi timovi za odgovor na računalne sigurnosne incidente (CSIRT-ovi) i nadležna tijela u potpunosti mobiliziraju u okviru mreže CSIRT-ova i Europske mreže organizacija za vezu za kiberkrize (EU-CyCLONe).