L 335/38
SL
Uradni list Evropske unije
29.12.2022
(9)
To kaže na pomembno vlogo, ki jo lahko ima energija iz obnovljivih virov pri razogljičenju energetskega sistema Unije, z zagotavljanjem takojšnjih rešitev za nadomestitev energije iz fosilnih goriv in z reševanjem težavnih razmer na trgu.
Da bi odpravili ozka grla v postopku izdaje dovoljenj in pri delovanju obratov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, bi bilo treba v postopku načrtovanja in izdaje dovoljenj pri tehtanju pravnih interesov v posameznem primeru vsaj pri projektih, ki so priznani kot projekti javnega interesa, dati prednost gradnji in delovanju obratov za proizvodnjo energije iz obnovljivih virov ter razvoju povezane omrežne infrastrukture.
V zvezi z varstvom vrst bi bilo treba to prednost dati le, če in v kolikor se izvajajo ustrezni ukrepi za ohranjanje vrst, ki prispevajo k ohranjanju ali obnovitvi ugodnega stanja ohranjenosti populacij vrst, in če so za to na voljo zadostna finančna sredstva in območja.
(10)
Sončna energija je ključni vir energije iz obnovljivih virov, s katero bi odpravili odvisnost Unije od ruskih fosilnih goriv in dosegli prehod na podnebno nevtralno gospodarstvo.
Fotovoltaična sončna energija, ki je eden najcenejših razpoložljivih virov električne energije, in tehnologije sončne toplote, ki omogočajo ogrevanje iz obnovljivih virov z nizkimi stroški na enoto toplote, je mogoče hitro uvesti ter neposredno koristi državljanom in podjetjem.
Glede na to bo v skladu s sporočilom Komisije z dne 18. maja 2022 z naslovom „Strategija EU za sončno energijo“ podprt razvoj odporne industrijske vrednostne verige sončne energije v Uniji, tudi prek zavezništva za fotovoltaično industrijo, ki bo ustanovljeno konec leta 2022.
Pospešitev in izboljšanje izdaje dovoljenj za projekte na področju energije iz obnovljivih virov bosta pripomogla k širitvi zmogljivosti Unije za proizvodnjo tehnologije za čisto energijo.
V trenutnih razmerah in zlasti ob zelo nestanovitnih cenah energije je potrebno takojšnje ukrepanje, da bi zagotovili občutno hitrejše postopke izdaje dovoljenj, da bi občutno pospešili namestitev opreme za sončno energijo na umetnih strukturah, ki je na splošno manj kompleksna od naprav na tleh in lahko hitro prispeva k blažitvi učinkov trenutne energetske krize, če se pri tem ohranijo stabilnost, zanesljivost in varnost omrežja.
Zato bi morali za te naprave veljati krajši postopki izdaje dovoljenj kot pa pri drugih projektih na področju energije iz obnovljivih virov.
(11)
Rok za postopek izdaje dovoljenj za namestitev opreme za sončno energijo in z njo povezanih objektov za skladiščenje energije na isti lokaciji ter priklop na omrežje v obstoječih ali prihodnjih umetnih strukturah, ki so bile zgrajene za namene, ki ni proizvodnja sončne energije bi moral biti največ tri mesece.
Za te naprave bi bilo treba uvesti tudi posebno odstopanje od zahteve po izvajanju presoje vplivov na okolje na podlagi Direktive 2011/92/EU Evropskega parlamenta in Sveta (2), saj verjetno ne bodo vzbudile pomislekov glede konkurenčne rabe prostora ali vpliva na okolje.
Za odjemalce energije so naložbe v majhne decentralizirane naprave za sončno energijo, da bi postali samooskrbovalci z energijo iz obnovljivih virov, eno od najučinkovitejših načinov, kako znižati svoje račune za energijo in izpostavljenost nestanovitnosti cen.
Državam članicam bi bilo treba dovoliti, da iz tega krajšega roka in tega odstopanja iz določenih utemeljenih razlogov izključijo nekatera območja ali strukture.
(12)
K zmanjšanju skupnega povpraševanja po zemeljskem plinu, povečanju odpornosti sistema in doseganju ciljev Unije glede energije iz obnovljivih virov prispevajo tudi naprave za lastno porabo, vključno s kolektivnimi samooskrbovalci, kot so lokalne energetske skupnosti.
Namestitev opreme za sončno energijo z zmogljivostjo pod 50 kW, vključno z napravami samooskrbovalcev z energijo iz obnovljivih virov, verjetno ne bo imela večjih škodljivih vplivov na okolje ali omrežje in ne vzbuja pomislekov glede varnosti.
Poleg tega za male naprave na splošno ni potrebna širitev zmogljivosti na priključni točki omrežja.
Glede na takojšnje pozitivne učinke takih naprav za potrošnike in omejene vplive na okolje, ki jih lahko povzročijo, je primerno še bolj racionalizirati postopek izdaje dovoljenj, ki se zanje uporablja, pod pogojem, da ne presežejo zmogljivosti priključitve na distribucijsko omrežje, in sicer z uvedbo pojma pritrdilnega molka upravnega organa v zadevnih postopkih izdaje dovoljenj, s katerim bi spodbudili in pospešili uvedbo teh naprav ter izkoristili njihove prednosti v kratkem času.
Države članice bi morale imeti možnost, da zaradi svojih notranjih omejitev uporabijo prag, nižji od 50 kW, ki pa mora biti nad 10,8 kW.
V vsakem primeru pa lahko ustrezni organi ali subjekti v enem mesecu, kolikor traja postopek izdaje dovoljenj, z ustrezno utemeljenim odgovorom zavrnejo prejete vloge za take naprave iz razlogov, povezanih z varnostjo, stabilnostjo in zanesljivostjo omrežja.
(2) Direktiva 2011/92/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. decembra 2011 o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje (UL L 26, 28.1.2012, str. 1).